1 Palestinasolidaritet 4-2012
Kunstnerutvalg i Pal estinakomiteen På Landsstyremøtet 21. – 23. september ble det oppnevnt et fast Kunst- nerutvalg for Palestinakomiteen. I utvalget sitter disse: Käthe Øien (Ar- beidsutvalget Palestinakomiteen), Marie Skeie (Palestinakomit een Ber- gen) og Lene E. Westerås (Palestinakomiteen Tromsø). Kunstnerutval- get skal jobbe for et tettere samarbeid mellom norske og palestinske kunstnere. Slike prosjekter vil det bli søkt midler til utenfor Palestinako- miteen. Gruppen skal også være en pådriver for å fokusere på og trekke med seg flere i aktiviteter med fokus på Palestinas situasjon. (Se første rapport på side 40)
Ny gruppe i Larvik Palestinakomiteen har startet en ny gruppe i Larvik. Det var 15 frammøtte på stiftelsesmøtet 4. september. Styret har følgende sammensetning: Leder Erik Ness, kasserer Grete Thunold, sekretær Marte Svanemyr, styremedlemmer Mahmoud Salhah og Hiam Alchirout.
Verving – frivillig ekstrakontingent Landstyremøtet vedtok ei målsetting på 3100 betalende medlemmer i 2013. Samtidig åpnet man for at medlemmer som har råd kan gå inn på en avtale om en høyere ”solidaritetskontingent”.
Kontakt oss: P alestinakomiteen i Norge, Postboks 9023 Grønland, 0133 Oslo Besøksadresse: Palestinahuset, 4. etasje, Grønland 12, 0133 Oslo Kontortid: Mandag og onsdag 8 – 16 Telefon: 22 17 47 15 Mobil: 95 96 98 74 www.palestinakomiteen.no www.boikottisrael.no
E-post: Generelle henvendelser: [email protected] Medlemskontingent og innsamlinger: [email protected]
Kontonummer: Hovedkonto: 0530 28 03112 Kontingentsatser: Palestinasolidaritet: 0532 55 41263 Vanlig medlem kr 500 Medlemskontingent: 0539 32 08831 Redusert kontingent kr 250 (skoleelever, studenter og pensjonister) Du finner oss også på Facebook! Ungdomskontingent kr 100 (ungdom født 1994 og seinere)
Palestinasolidaritet 4-2012 2 Palest ina-soli daritet Innhold: Er medlemsbladet til Palestina- komiteen i Norge. Bladet sendes 2 Organisasjonsnytt/ også til alle bidragsytere til innsam- kontakt oss linga Palestinasolidaritet og Palesti- 4 Leder: Fair play?! nakomiteens fadderprosjekt. 6 Sarsak: Helsing til aksjonistane 8 Estelle – på vei til Frist for stoff til bladet: Gaza 11 Landsstyret: Bokikott G4S!
12 Palestinakomiteen i Drammen Nr. 1 15. januar 13 Verve et medlem, innmeldingsblankett Nr. 2 15. april 14 Cliff hotel Nr. 3 15. juli 15 Minneord Randi Bodin Nr. 4 15. oktober 16 Russeltribunalet for Palestina 2012 17 Israelboikott ved lov Stoff sendes til: 18 Gaza 2020 [email protected] 21 Palestinske arbeidere under okkupasjon eller 26 Blokaden setter barns liv i fare i Gaza Palestinakomiteen i Norge, 27 Ny daglig leder i Al Quds Boks 9023, 0133 Grønland 27 En gladnyhet – om Karmelinstituttet 28 Kampanjemateriell G4S 28 Nei til fotball-EM i Israel Redaksjonen: 30 Kontingentøkning – hvorfor? Annicken Lundgård, ansv. redaktør: 32 De industrielle sonene – beinhard ut- Sverre Johnsrud, redaksjonssekretær nytting av palestinske arbeidere Rolv Rynning Hanssen 38 Besøk i Gaza under Ramadan og Eid Runa Torp Vive 40 Kunstnerutvalget på arbeidsreise 42 Det palestinske folkehelseinstituttet 45 Med pennen som våpen Lay-out: 50 Turen over alle turer – studieturen Rolv Rynning Hanssen 52 Reisebyrået – butikken 54 Farlige forbindelser – norske bånd til
Trykk: den israelske okkupasjonen Servicesenteret Oslo Kongressenter 56 Oversikt over lokallagene, Landsstyret og AU 58 Har du et budskap? Forsida: 59 Skift til avtalegiro! Palestinian Solidarity Campaign: Nei til U21 fotball-EM i Israel.
Redaksjonen for dette nummer ble avsluttet 20.10.2012
3 Palestinasolidaritet 4-2012
Fair play?
For noen dager siden fikk vi den løpet av uken duk- gode nyheten at det norske U-21- ket ordene hennes ofte opp i tankene laget i fotball går videre til finale- mine. Her lever spillet i Europamesterskapet. Vi palestinere i en situ- gratulerer de unge fotballspillerne asjon som er totalt Annicken Lundgård Leder i Palestina- uholdbar og ver- og ønsker dem god tur. komiteen i Norge denssamfunnet bare Europamesterskapet finner sted i juni 2013 ser på. Eller kanskje de velger å se bort. i Israel. Det er UEFA (Det europeiske For selv om en rekke FN resolusjoner er fotballforbundet) som har gitt Det israels- satt ned og strenge krav har blitt lagt på ke fotballforbundet (IFA) æren av å ar- Israel, lever fortsatt palestinere under ok- rangere finalespillet for U-21. Dette må kupasjon og diskriminering. Brudd på oppleves som en drøm for IFA og staten menneskerettigheter og internasjonal lov Israel, men er et slag i ansiktet på pales- er daglige hendelser her. Når dette er så tinsk fotball og for alle som tror på rettfer- tydelig, hvordan kan man da rettferdiggjø- dige spilleregler. re at Israel er en skikket vert for en inter- nasjonal sportsbegivenhet?
I 2010 erklærte UEFA-sjef Michel Platini at Israel måtte følge betingelsene for med- lemskapet eller miste det. En av forutset- ningene for medlemskap var å tillate pales- tinsk idrett å fungere og utvikle seg. To år er gått, men forholdene for palestinske idrettsutøvere har ikke bedret seg – tvert imot. Vi kjenner alle til fotballspilleren Mahmoud Sarsak fra Gaza som ble løslatt
10. juli i år etter å ha sittet i administrativ Jeg kom nylig hjem fra en ukes opphold på forvaring uten tiltale eller dom siden 2009. Vestbredden. En uke er ikke lang tid, men Etter 96 dagers sultestreik og et massivt nok til å se realiteten av et liv under okku- internasjonalt press støttet av blant annet pasjon. Da jeg krysset en av de mange fotballegenden Eric Cantona, en rekke israelske kontrollpostene som regulerer franske spillere ledet av Frédérik Kanouté, palestinernes bevegelsesfrihet i de okku- og FIFA-president Sepp Blatter, ble Sarsak perte områdene, kom jeg på hva en pales- endelig løslatt. Selv om Sarsak ble satt fri, tinsk kvinne i Libanon sa til meg en stund er situasjonen for de palestinske fotball- tilbake. ”Vi kaller oss det glemte folket”. I spillerne ikke forbedret. Det sitter fortsatt fire fotballspillere fengslet; også disse uten Palestinasolidaritet 4-2012 4 lov og dom. All biltrafikk mellom Gaza og En stat som har idrettsfolk som politiske Vestbredden går igjennom Israel. Vi har fanger og som hindrer dem i normal id- eksempler på at IFA lar israelske sikker- rettsutøvelse, er uskikket til å være vert for hetsstyrker fengsle palestinske fotballspil- et internasjonalt sportsarrangement. Fot- lere vilkårlig når de skal trene eller kon- ballen skal være uten rasisme og diskrimi- kurrere på Gaza, Vestbredden eller i utlan- nering. De skal bygge på verdiene til det det. Situasjonen palestinere lever under norske fotballmiljøet som handler om påvirker mulighetene de palestinske fot- åpenhet, rettferdighet og Fair Play! Jeg ballspillere har for å kunne utvikle seg og oppfordrer alle som er glad i fotball å bidra delta på sportsarrangementer utenfor ok- til at U-21 i 2013 blir flyttet til et annet kuperte områder. Bevegelsesfriheten deres land. er begrenset, og mange fotballag blir stop- pet på vei til kamper og mister slik poeng. Det bør gi 1-0 til Norge fra første sekund Som Sarsak selv uttalte det: Israel dreper palestinsk fotball!
FFoorrnnyy mmeeddlleemmsskkaappeett!! Opptellinga ved medlemsårets utgang viset en framgang i betalende medlem-
mer. Dette er niende år på rad vi øker antall betalende medlemmer og vi greier å holde det høye nivået vi raste opp på etter Gaza-krigen. I 2012 økte vi med 42 betalende, eller 1,5%, men vi har mer enn stabilisert medlemstallet på et høyt nivå.
Og vi har høye mål for 2013 – da er målet 3100 medlemmer - mot 2888 i år.
Det som bekymrer er at 416 av dere som var med i 2011 ikke fornyet. Vi veit at det ofte er slurv/forglemmelser. Dere får også dette nummeret. Vi ber dere, sammen med alle andre som får dette nummeret sammen med en giro, om å fornye så snart som mulig. Kontingenten er grunnlaget for driften av Palestinakomiteen. Kontingent og gaver er våre to inntektskilder – ingen annen støtte.
Og for å være sikker på at du ikke glemmer kontingenten – send inn avtalegi- roskjemaet du finner vedlagt slik at du kan få påminninger direkte i nettban- ken.
5 Palestinasolidaritet 4-2012 – Overrekk helsingar frå meg og familien min til aksjonistane i Noreg
Tre år etter han vart arrestert på veg til Vestbreidda, kjem han attende gjenom den same grenseovergangen, Erez. Denne dagen vert han møtt av tusenvis av palestinarar som hyllar han med parader av flagg, trommer og lasteplan fulle av syngande palestinarar.
Tekst: Mee Bolann og Magne Hagesæter Foto: Magne Hagesæter ikkje skulle vere redd for Mahmoud hadde det bra og spelte stadig fotball. Under Gatene på Gaza-stripen var fulle av men- Mahmouds sveltestreik vart eg sjuk av neske som feira sigeren hans. Fredagen angsten og stresset. Sonene mine måtte etter lauslatinga drog vi av garde for å følgje meg til sjukehuset fleire gonger. No møte Sarsak i heimen hans i Rafah. er vi endelig saman igjen, og eg kjenner meg sterk. Min son Mahmoud var ikkje Heime hjå Sarsak redd som eg; han var villig til å ofre livet Det var lett å finne fram til huset hans i og blei ikkje kue av torturen og mishand- blokk ”B” i Rafah. Utanfor huset forsto vi linga. fort at vi var kome rett. Her hang det ekst- ra mange plakatar av Sarsak på veggane. Mora var glad og viste oss fleire ung- Familien hadde laga til ei ekstra utandørs domsbilete av Mahmoud. Nokre av bileta ”stove” for besøkande gjestar, og dei var var frå Norge og Norway Cup. Ho nemnte det mange av. Faren til Sarsak reiste seg og andre nordmenn som hadde besøka og fort frå ei stor gruppe med menn og invi- støtta dei og sa at vi måtte helse frå dei til terte oss inn i huset for å helse på mora. Vi Line Khateeb, professor Gerd von der fekk sitte inne i finstova saman med alle Lippe og Britt. Vi fikk også mobilnumme- kvinnene og barna i heimen. Mahmoud ret til Emad slik at vi kunne avtale eit møte sjølv var i Gaza by og spelte fotball. med Mahmoud etter kampen.
Ei mors glede og smerte Første møte med Sarsak – Eg trudde aldri eg skulle få sjå eller Emad plukka oss opp i Gaza og tok oss til holde Mahmoud igjen! Eg tenkte at han ein kafé ved stranda der Sarsak satt saman kom til å døy. Sonen min satt i israelsk med venner og to andre brør. Mahmoud fengsel i tre år utan lov og dom. Det første såg slett ikkje ut som ein mann som nylig året fekk vi absolutt ingen livsteikn frå har sveltestreika i over tre månader.; han han. Det andre året fekk vi brev frå Mah- såg stadig frisk og oppglødd ut sjølv om moud gjennom Røde Kors. Eg kan ikkje han også virka litt trøytt. Det blei likevel lese så det var Emad, storebroren hans, ein hektisk kveld. Stadig kom det nye som leste og skreiv breva frå oss. Då vi forbipasserande inn på kafeen for å helse fikk brev pleidde Emad å låse seg inne på på Sarsak. Dei prata og intervjua han, og rommet alene. Han var der i fleire timer og mange ønskja å bli fotografert saman med gret. Etterpå kom han ut og sa til meg at eg han. Sarsak han avslo ingen. Palestinasolidaritet 4-2012 6 – No må han ete sakte og bygge seg opp Sveltestreiken att, sa ein av storebrørne hans, og viste oss – I dag er livet mitt heilt forandra. Då eg eit tre år gamalt bilete der ein kunne sjå først vart fengsla hadde eg ikkje mykje tru ein fleire kilo tyngre Mahmoud. Emad på den vestlege verdas evne til å sympati- henta fram bilete frå norske solidaritets sere med ein fotballspelar; ingen kom til å demonstrasjonar på lap-topen. Han blei utfordre Israel, tenkte eg. I fengselet lærte veldig begeistra då vi kunne vise han fleire eg mykje av mine medfangar, og fikk nye bilete frå liknande demonstrasjoner for syn på verda og på vår motstand. Etter Sarsak i Noreg. Vi fekk også sjå Mahmoud kvart vart eg sikker på at Vesten ville sin legejournal og fekk vite at han Dubai støtte meg. Dei liker sport, og då særleg sponsa medisinske undersøkingar og au- fotball. Eg ønskja at heile verda skulle geblikkelig hjelp. Emad spurde oss også reise seg saman med meg. Tanken på at om Noreg og om dei norske kvinnene som menneske fleire stadar i verden ville forstå hadde besøkt heimen. Vi blei så inviterte gav meg energi og iherdighet til å halde ut til å kome på eit privat intervjue eit par sveltestreiken. Eg er utruleg takksam for dagar seinare. alle aktivistane som støtta meg under svel- testreiken. Tida i fengselet – I fengselet blei eg isolert frå omverda. – Fotball og politikk er livet mitt Eg fekk ikkje spele fotball. Ingen hadde Det har vore fantastisk å kunne spele fot- menneskerettigheter. Vi blei svært dårlig ball igjen etter tre år utan. Fotball er fram- behandla. Eg vart alvorleg sjuk (hepatitt B leis ein svært viktig del av livet mitt. Pla- og C), men blei nekta behandling. Feng- nen er at eg på kort tid vil komme i betre selspersonellet sa til meg at palestinarane form slik at eg kan spele igjen. Eg skal no skulle hjelpe meg, for eg fortente ikkje i gong med ulike behandlingar i Dubai. Eg deira hjelp - sjukdommen var som fortent. er så glad, men samstundes så trist for det Røde Kors forsøkte å betre tilhøva våre, er framleis mange palestinarar at i dei men dei hadde ingen autoritet og måtte israelske fengsla. Min politiske kamp held bøye seg for Israel si makt. fram, for eg vil vere deira tale-rør.
Mahmoud, mamma, bror, niese og nevø
Mahmoud, mamma, bror, niese og nevø
7 Palestinasolidaritet 4-2012 Estelle – en fornem eldre dame på vei til Gaza Vi ligger ca. 50 nautiske mil vest Fortvilt sosial og økonomisk situasjon for Esbjerg i Danmark. Det er Palestinerne i Gaza er i en fortvilet sosial og økonomisk situasjon. En rapport fra FN nordvest frisk bris og Estelle har datert august 2012 konkluderer med at alle seil oppe. Vi duver sørover i 6- fortsetter utvikling slik som nå er Gaza 7 knop. Reisens endepunkt er Gaza. faktisk ubeboerlig i 2020. I dag har 60 % av innbyggerne problemer med å skaffe Tekst og foto: Arne Birger Heli mat. Dette fører naturlig nok til underer- næring. Strøm må rasjoneres og innbyg- I sjøkartet kan vi lese, med tynn rød skrift gerne har strøm bare noen timer daglig ved siden av navnet Gaza: Israeli occupied p.g.a. mangel på drivstoff til strømaggre- zone. Det er imidlertid noe uklart om dette gatene. Strømmangelen fører i sin tur til er et riktig. I et okkupert område er det jo problemer med vannforsyning da en er enten en marionettregjering innsatt eller i avhengig av å gjøre saltvann til ferskvann samarbeid av okkupanten (som Norge med ettersom grunnvannet snart er borte, og Quisling), eller at området blir styrt direkte regnvær er jo sjelden. Bare rundt 10 % av av okkuperende hær. Ingen av disse alter- vannet er forsvarlig å drikke. Et annet nativene passer på Gaza. Nå finnes det problem er at kloakken ofte går rett i gata ikke israelske militære i Gaza, og ingen og blandes med ferskvannet. Renseanlegg kan beskylde Hamas for å være quislinger finnes knapt og krever jo også strøm. Det for Israel. Om Gaza ikke er okkupert er mangler rundt 71. 000 boliger og tusenvis det tvilsomt også om Israel i følge interna- av skolebygg p.g.a. at det omtrent ikke sjonal sjørett kan innføre blokade. Det er kommer inn byggemateriale. FN’s havrettskonvensjon som regulerer ferdsel til sjøs. Her skal nevnes at Israel er Estelle et av få land med kystsone som ikke har Estelle er en båt som har vært ute en vin- ratifisert avtalen (uten at jeg vet hvorfor ternatt før. Hun ble bygd i 1922 i Tyskland stemte de faktisk i mot). Men en ting er helt sik-kert, Israel hadde ingen rett til å oppbringe konvoien til Gaza våren 2010 så lenge de befant seg i internasjo- nalt farvann. Da israelske myn- digheter endelig leverte fra seg lasten på noen av de oppbrakte båtene til palestinerne, var for eksempel ranslene til skolebarn plyndret for innholdet, og mes- teparten av lasten ødelagt.
Estelle utenfor Danmark
Palestinasolidaritet 4-2012 8 som fiskebåt og fikk dampmotor. Under vi la til ved bryg- andre verdenskrig måtte hun gå i naziste- ga rett overfor nes tjeneste, alle båter i det tyske rike Operaen der det måtte det. Men hun kom seg vel gjennom var konsert med krigen og seinere ble hun solgt til Sverige. bl.a. Mikael Her ble hun satt i dokk og forlenget til den Wiehe. Dagen størrelsen hun har i dag, 38 meter. I 1954 etter kom han om ble så den gamle dampmotoren skifta ut bord for å se på med en dieselmotor fra Burmeister Wain, båten og etterpå og som hun brummer rundt med ennå. hadde han opp- Utover åttitallet så det ut til at hun hadde treden på kaia. På Estelle: gjort sitt, forfallet satte inn og man fant det Etter hvert kom Arne Birger Heli nok ikke regningsvarende å fikse mer på folk sigende til henne. Men så fikk hun nytt liv da hun ble og i løpet av helga vi lå i Oslo var det flere kjøpt av en finsk solidaritetsorganisasjon i hundre mennesker om bord for å se og 1986. Finnene satte henne i stand, og det høre om båten og høre på foredrag om var også finnene som rigget henne med tre Gaza. Så gikk turen til Kristiansand, og master og seil, hele 600 kvm. Den finske med Gerd von der Lippe i spissen fikk vi organisasjonen ”Ny vind” brukte henne faktisk inn ei helside i Fedrelandsvennen bl.a til Fair Trade virksomhet og hun var om båten. Men for balansens skyld måtte så langt av gårde som helt til Angola. Da de selvsagt ha med en Fr.p-er som tydelig- ”Ship to Gaza Sweden” så etter en ny båt vis hadde sett noe ikke andre hadde sett: de kunne bruke falt deres øyne på Estelle, en FN-rapport som sa at Gaza ikke mang- som da var til salgs, og våren 2012 var hun let noe, butikkene var fulle av brød og igjen klar for nye solidaritetsoppdrag. melk. Han mente neppe rapporten jeg henviste til lengre opp…Men også i Kris- tiansand dukket det opp folk, og en av kveldene ble vi invitert til nydelig mat hos den palestinske klubben i byen. Alt i alt, med utrettelige Torstein Dahle som primus motor, var oppholdene i Norge veldig vel- lykka.
Den13. august forlot vi Kristiansand med kurs for Douarnenez i Frankrike som førs- te stopp og der jeg gikk i land. Deretter er
det flere havner i Spania og på Frankrikes Maskinrommet Middelhavskyst før Italia, med Napoli som
siste havn før Gaza. Lasta skal bl.a. være Denne gangen til Gaza. Svenskene måtte gjøre en del arbeid på sement og bygningsartikler, helsemateriell henne, men på forsommeren var hun klar og annet som trenges som følge av bloka- for turen og hun gikk innom flere byer i den.
Sverige før hun kom til Oslo, men var Jeg må si at praten i messa ombord i Estel- innom Horten en liten tur og plukka blant le var ganske annerledes enn andre messer andre opp meg, som skulle være maskinist jeg har vært i. Her gikk praten om kapita- om bord noen uker. I Oslo ble vi møtt av lismens alternativer, imperialisme, politikk en liten armada med palestinske flagg før generelt og om bøker vi har lest. Tre av 9 Palestinasolidaritet 4-2012 mannskapet var unge jenter, de resterende hatt det utrolig fint sammen og med en fjorten mannfolka var i alle aldre. Komfor- sterk følelse av at det vi holder på med er ten om bord var ganske enkel, med en en viktig solidarisk oppgave for Gazas felles dusj, men til gjengjeld hadde vi utpinte befolkning. Det er også noe med at badstu! Doene var en slags utedovariant og Israel alltid løser sine utfordringer med lugarene var små. Jeg var heldig og bodde vold, noen ganger ekstrem vold. Det har så på en tomanns. De ved siden av hadde det langt vært veldig vellykka, det internasjo- trangere, der bodde fire omtrent i på sam- nale samfunn har aldri gjort noe alvorlig me antall kvadratmeter. Da jeg gikk i land forsøk på å stoppe dem. Så hvordan skulle i Douarnenez var det ganske vemodig å det gå med de som skulle være med det forlate både skute og mannskap. Vi hadde siste stykket inn?
Samling til demonstrasjon i Douarnenez
Kunstlotteriet til Ship to Gaza Lillehammer Vi har fått kunstverker av: Dere som kan tenke dere å selge ei blokk eller to ellers kan kontakte Stig Tore Eng- Finn Lande Andersen, Elisabeth Slettnes, en: [email protected]. Kai Brattbergsengen, Dag Brattbergseng- en, Ann Kristin Thorsby, Turid Mellerud, Her kan du også kjøpe lodd. Kjell Bendiksen, Cecilie Nygren og Einar Sigstad. Og vær snar – løp og kjøp. Vi har trykket opp 3000 lodd a kr. 50 i Når du mottar dette bladet er det bare kort blokker a 20 lodd, og har fått tillatelse til å tid igjen av loddsalget. omsette for kr.150.000.
Palestinasolidaritet 4-2012 10 Fra Landsstyret i Palestinakomiteen
G4S – en støttespiller for ≠•ÆÆ•≥´•≤•¥¥©ß ®•¥≥Ø≤ß°Æ©≥°≥™Ø den israelske okkupasjo- Æ•≤ ®°≤ '3 ≠•¨§¥ °¥ §• •¥¥•≤ ®∂•≤¥ nen ∂©¨ ¥≤•´´• ≥•ß µ¥ °∂ §•¨•≤ °∂ ∂©≤´≥Ø≠®• ¥•Æ ∞¬ Ø´´µ∞•≤¥ ¨°Æ§# -•Æ ≥•¨≥´°∞•¥ ∂©¨ 6•§ ¬ ¨•∂•≤• µ¥≥¥π≤ Øß ¥™•Æ•≥¥•≤ ¥©¨ ¶Ø≤¥≥•¥¥• ¨•∂•≤°Æ≥•≤ ¥©¨ ©≥≤°•¨≥´• ¶•Æß≥¨•≤ ©≥≤°•¨≥´• ¶•Æß≥¨•≤ §•≤ ∞°¨•≥¥©Æ•≤• ¶≤° Øß µ¨Ø∂¨©ß• ¢Ø≥•¥Æ©Æß•≤# 6•≥¥¢≤•§§•Æ ¥Ø≤¥µ≤•≤•≥ ¢©§≤°≤ '3 ¥©¨ §•Æ ¶Ø¨´•≤•¥¥≥≥¥≤©§©ß• ©≥≤°•¨≥´• Ø´´µ∞° $•¥¥• ß™¸≤ °¥ ¢¬§• §•Æ ©Æ¥•≤Æ°≥™ØÆ°¨• ≥™ØÆ•Æ ≥©•≤ !ÆÆ©£´•Æ ,µÆ§ß¬≤§ ¨•§•≤ © "$3´°≠∞°Æ™•Æ +"Øπ£Ø¥¥ $©∂•≥¥≠•Æ¥≥ 0°¨•≥¥©Æ°´Ø≠©¥••Æ © .Ø≤ß•# , 3°Æ£¥©ØÆ≥- Øß 0°¨•≥¥©Æ°´Ø≠©¥••Æ © .Ø≤ß• Ƭ ∞≤©Ø≤©¥•≤•≤ ¢Ø©´Ø¥¥ °∂ '3# 0°¨•≥¥©Æ°´Ø≠©¥••Æ © .Ø≤ß• ¢•≤ ≥©´ ´•≤®•¥≥≥•¨≥´°∞•¥ '3 Ø≠ µ≠©§§•¨ '3 •≤ ¢¨°Æ¥ °ÆÆ•¥ ©Æ∂ب∂•≤¥ © ¶¸¨ß•Æ§• ¢°≤¥ ¬ ≥¥°Æ≥• °¨¨ °´¥©∂©¥•¥ ≥Ø≠ ¢©§≤°≤ §•¨•≤ °∂ §•Æ ©≥≤°•¨≥´• Ø´´µ∞°≥™ØÆ•Æ. ¥©¨ §•Æ ¶Ø¨´•≤•¥¥≥≥¥≤©§©ß• ©≥≤°•¨≥´• Ø´´µ∞°≥™ØÆ•Æ • '3 ¨•∂•≤•≤ ≥©´´•≤®•¥≥µ¥≥¥π≤ Øß ¥™• Æ•≥¥•≤ ¥©¨ §• ©≥≤°•¨≥´• ¶•Æß≥¨•Æ• +•¥ 0°¨•≥¥©Æ°´Ø≠©¥••Æ ¢•≤ Øß≥¬ Ø≠ °¥ ∫©Ø¥ Øß -•ß©§§Ø ≥Ø≠ ¨©ßß•≤ © )≥≤°•¨ /≥¨Ø ´Ø≠≠µÆ• Øß 5Æ©∂•≤≥©¥•¥•¥ © /≥¨Ø Øß /¶•≤ ∞¬ 6•≥¥¢≤•§§•Æ# ) §©≥≥• ´°Æ≥•¨¨•≤•≤ ´ØÆ¥≤°´¥•Æ• ≠•§ '3 ¶•Æß≥¨•Æ• ®Ø¨§•≥ ∞°¨•≥¥©Æ•≤• ¶≤° $•¥¥• ∂©¨ ∂≈≤• •¥ ¥π§•¨©ß ≥©ßÆ°¨ Ø≠ °¥ 6•≥¥¢≤•§§•Æ ¢¨°Æ¥ §•≠ ¢°≤Æ ¶°Æß•¥ ≥•¨≥´°∞•¥≥ §•¨¥°ß•¨≥• © §•Æ ©≥≤°•¨≥´• © ≥¥≤©§ ≠•§ '•ÆŒ∂•´ØÆ∂•Æ≥™ØÆ•Æ•# Ø´´µ∞°≥™ØÆ•Æ ©´´• •≤ °´≥•∞¥°¢•¨¥ $•Æ ∞°¨•≥¥©Æ≥´• ≠•ÆÆ•≥´•≤•¥¥©ß®•¥≥ Ø≤ß°Æ©≥°≥™ØÆ•Æ !§§°≠••≤ ≠•¨§•≤ -•Æ≥ §•Æ ©≥≤°•¨≥´• Ø´´µ∞°≥™ØÆ•Æ ß™¸≤ Øß≥¬ °¥ §•¥ ¶Ø≤•ß¬≤ ≥π≥¥•≠°¥©≥´ ¥Ø≤ ®∂•≤§°ß•Æ ≥¥°§©ß ≠•≤ §•≥∞•≤°¥ ¶Ø≤ ∞° ¥µ≤ °∂ ∞°¨•≥¥©Æ≥´• ¶°Æß•≤ © §©≥≥• ¨•≥¥©Æ•≤Æ• ∂•¨ß•≤ ≥©´´•≤®•¥≥≥•¨≥´°∞•¥ ¶•Æß≥¨•Æ• '3 ¬ §•¨¥° © °´¥©∂©¥•¥•≤ ≥Ø≠ §©≤•´¥• • '3 •≤ ≥©´´•≤®•¥≥¨•∂•≤°Æ§¸≤ ¥©¨ §• ¢©§≤°≤ ¥©¨ ¬ Ø∞∞≤•¥¥®Ø¨§• µ¨Ø∂¨©ß• ¢Ø≥•¥ ©≥≤°•¨≥´• ¢Ø≥•¥Æ©Æß•Æ• -ا©4©Æ )¨¨©¥ Æ©Æß•≤ Øß ≠©¨©¥≈≤ µÆ§•≤¥≤π´´•¨≥•# -°4°¨• !§µ≠©≠ Øß (°≤ !§°≤ ≥Ø≠ °¨¨• ¨©ßß•≤ ∞¬ 6•≥¥¢≤•§§•Æ# $• µ¨Ø∂¨© %¥¥•≤ ≠°≥≥©∂ ´≤©¥©´´ ¶≤° ©Æ¥•≤Æ°≥™ØÆ°¨• ß• ¢Ø≥•¥Æ©Æß•Æ• •≤ •Æ ´ØÆ≥¥°Æ¥ ¥≤µ≥ ≥•¨ ≠Ø¥ ∞°¨•≥¥©Æ•≤• ≥Ø≠ ™•∂ƨ©ß µ¥≥•¥¥•≥ ¶Ø≤ ∂ب§ Øß ¶≤°¥°≥ ¢•∂• ß•¨≥•≥¶≤©®•¥ °∂ ¢Ø≥•¥¥•≤• Øß ≥ب §°¥•≤ • '3 ¨•∂•≤•≤ µ¥≥¥π≤ Øß ¥™•Æ•≥¥•≤ ¥©¨ ≥•∞°≤°≥™ØÆ≥≠µ≤•Æ ≠©¨©¥≈≤• ´ØÆ ¥≤ب¨∞Ø≥¥•≤ Øß ®Ø∂•§´∂°≤¥•≤•¥ ¶Ø≤ §•¥ ©≥≤°•¨≥´• ∞ب©¥©•¥ ∞¬ §•Æ Ø´´µ∞•≤¥• 6•≥¥¢≤•§§•Æ# 11 Palestinasolidaritet 4-2012 Palestinakomiteen i Drammen Laget ble stiftet i 2008. Etter relativ lemmene til å skolere seg. Både skolering stillstand i 2011 ble det valgt et nytt og organisering av en skrivering i forhold til media er saker som styret vil fortsette å styre på årsmøte i 2012. Styret be- jobbe med i høst. står av en blanding faglige tillits- valgte, ungdom og personer med Leder har hatt innlegg i Drammens Tide- bakgrunn fra Palestina. ne, og har forelått at Drammen oppretter en vennskapsby i Palestina. Dette vil bli Samtidig med årsmøtet ble det holdt et fulgt opp videre inn mot det politiske miljø infomøte om ” Fagbevegelsen i Palestina” under budsjettbehandlingen i bystyret høst. med innleder Ingunn Strand Johansen fra I sommer har det også vært leserdebatt i LO Asker og Bærum, deltaker i LO´s lokalpressa om boikott av israelske varer, internasjonale utvalg sitt besøk hos den denne skulle vært fulgt bedre opp. palestinske Fagorganisasjonen PGFTU, kvinnekomiteer og byene Rahmalla, Nab- I forberedelsene til 1. mai hadde vi stand i lus og Qualkilya. gågata og synes at dette er den beste måten både for å være synlige og å mobilisere Det nye styret laget en aktivitetsplan for folk til å stille i 1. mai tog bak Palestina første halvår. Det ble satt av datoer til parolene. Det har blitt jobbet aktivt med stands og diskutert hvordan laget som i år parolearbeidet og kontakt inn mot 1. mai har 50 medlemmer skal være synlig i komiteen i Drammen.
Drammensområdet.
Aksjoner:
Det nye styret Det ble spilt to kvalifiseringskamper til EM-sluttspill U21 i Drammen. UEFA har Der ble også valgt tre representanter til som kjent tildelt Israel sluttspillet. Ved landsmøtet. begge anledninger hadde vi utdeling av løpesedler fra aksjonen ”Flytt Europames- Den enkleste måten å nå medlemmer på er terskapet til et annet land” og fokus på via sosiale medier. Facebooksiden til Pa- fengslingen av fotballspilleren fra Gaza, lestinakomiteen i Drammen og omegn blir Mahmoud Sarsak. Under kamp 2 ble ak- oppdatert flere ganger i uken. Der legges sjonen dekket av nettutgaven til Dram- det også informasjon om aksjoner. Det er mens Tidende, sjøl om politiet prøvde og 68 faste medlemmer på denne siden. fjerne oss men etter litt parlamentering gikk alt greit for seg. Framfor den siste Vi har også sendt ut nyhetsbrev til med- kampen for sluttspillkvalifisering i oktober lemmene for å profilere sakene Palestina- vil vi ha løpesedler og oppfordring om at komiteen jobber med og få flere av med- idrettsmiljøet lokalt engasjerer seg i kam- Palestinasolidaritet 4-2012 12 pen for menneskerettigheter for de som skipet M/V Estelle og dens tur til Gaza for lever under okkupasjon bl.a. retten til å å bryte blokaden. trene og spille fotball. Av planer for høsten vil prioritere å syn- Elvefestivalen er et årlig arrangement hvor liggjøre Norges dobbeltmoral ved å bruke vi som organisasjon får presentert oss og oljefondet på investeringer i okkupantsta- hvor mange lag og partier er tilstede. I år ten og finansiering av muren, bl.a ved å fikk vi synliggjort Palestinakomiteen og sette opp filmen ” Road Map to Apart- Aksjonen Ship to Gaza med loddsalg og heid”. utdeling av materiell samt en del annet salg. Vi vil også prioritere å ta opp fangespørs- målet, den omfattende bruk av barnearres- Et av våre medlemmer lokalt, Arne Birger tasjoner og fengsling av mindreårige samt Heli, deltok også som mannskap på Seil- bruken av ”administrativ forvaring”, tortur og brudd på menneskerettighetene.
Verv et medlem!
13 Palestinasolidaritet 4-2012 Cliff hotel Den 11. oktober hadde Al Quds, Pa- lestinabutikken på Youngstorget bok- bad med boka Cliff Hotel. Forfatter Yngvil Mortensen har gjennom to år fulgt den norsk palestinske familiens kamp mot israelske myndigheters for- søk på å tilintetgjøre familiens leve- brød og familie arv, hotellet Cliff Ho- tel. Boken har fått mye medieomtale og interesse rundt i landet.
Israels fordrivelse av palestinere har resul- terte i 5 millioner flyktninger verden over. Familien på Cliff Hotel er en av de famili- ene som opplever det samme som så mange andre, å miste hus og hjem - i lan- til slutt helt opp til høyesterett følger vi det som påstår å være Midtøstens enste familien Ayads kamp for å beholde arven demokratiske stat. I 1996 ble Cliff Hotel og levebrødet. Vi får innblikk i hvordan for første gang en militær post. Ali Ayad, familien stolt og kompromissløs konfron- hans norske kone og de to døtrene deres terer myndighetene med åpen kamp i et hadde flytte ut av hotellet og inn i lands- system som florerer av smutthull og snar- byen Abu Dis for å renovere bygningen i veier, hvitvasking av lovbrudd og makt- samarbeid med Alis syv andre søsken som ytelse en kan få frysninger på ryggen av. er medeiere. Men en dag var tomten sper- En kamp som så mange har gitt opp. Sa- ret av og et israelsk flagg vaiet på toppen ken om Cliff Hotel har fått mye interna- av taket. Dette var bare begynnelsen. sjonal oppmerksomhet. Høytstående poli- tikere fra Norge og andre land har gjentat- Fra året 1948 har Israel definert seg selv te ganger gjennom brev og møter minnet for å være i unntakstilstand. Med det føl- israelske myndigheter om familiens situa- ger lover og føringer for hvordan staten sjon uten at det har hjulpet saken frem- kan vinne til seg mer land enn tildelt. En over. av lovene som er flittig brukt er «fraværs- loven». Den sier at alle de palestinerne Yngvil Mortensen har gjort en imponeren- som ble fordrevet og tvangsflyttet gjen- de jobb med å flette politisk historie inn i nom årene fra 1948 defineres som «fravæ- et representativt eksempel på palestinernes rende» og har dermed ingen rett på eien- fordrivelse og tilintetgjøring. Hennes bud- dommen, på tross av nøkler og kjøpsdo- skap er å minne om at fordrivelsen av kumenter. Eiendommene står da til dispo- palestinere fortsatt pågår. Boken Cliff sisjon for bosettere og som israelske mili- Hotel kan anbefales til lesere med mye tære poster. Cliff Hotel er et eksempel på innsikt i Palestina/ Israel konflikten, også nettopp en slik situasjon. for de som ønsker en lettlest innføring i noe veldig komplisert. Gjennom møter og innkallelser, doku- mentfremlegging, advokatvirksomhet og
Palestinasolidaritet 4-2012 14 Minneord Randi Bodin Randi døde 29. juli i år. Hun ble 64 år gammel.
Randi ble engasjert i Palestinasaken omkring årtusen- skiftet. Som journalist undret hun seg mer og mer over ensidigheten i norsk presse på dette området. Hun jobbet som journalist i flere fagforbundsblader, blant annet for NTL og Norsk Kommuneforbund, senere Fagforbundet.
Selv om helsa skrantet allerede da på grunn av langt utviklet KOLS, ville hun bidra litt, og startet med små intervju med Palestina-aktivister og skriving av småsaker. Hun ble dypt krenket over ensidigheten hun fant i norske media, fortielse- ne og logringa for USA sine interesser.
Hun var engasjert i Palkoms medlemsblad fra 2001 og i 2002 ble hun valgt til redak- tør for bladet. Særlig ville hun ha flere korte saker – og ryddigere lay out. Hun ville gjøre et amatørblad mer proft og det skulle hun bruke sin kunnskap til.
Men kreftene strakk ikke helt til, hun brukte all sin ”frivillige” tid på Palsol – men først halv uførepensjon og så full uførepensjon gjorde dette vanskeligere. Men hele tida tenkte ho på kvalitet og ville at alle detaljer skulle være bra. Kortere artikler, mer stoff fra lokalgruppene og bedre billedbruk var noe hun brente for. Bladet skulle ikke bare utgis, det måtte få en form og innhold som ble lest.
Hun kom aldri til Palestina. Det nærmeste var et forhørsrom på Ben Gurion flyplas- sen. Hun var rasende over behandlinga, og enda mer når hun så hvordan ”ikke- europeere” ble behandlet. Dette gjorde at hun mobiliserte mer av de skrantende kref- tene som var igjen. Ho tenkte stadig på å trappe ned, men prøvde igjen når hun ble bedt om å fortsette.
Til sammen ti år var hun redaktør. Første blad hun ikke var redaktør for var nummer 3-2012. Der sleit ho med et intervju med Kåre Willoch, men fikk ikke tak i han i tide så ho måtte la det bli en bokomtale i stedet. Det var bokstavelig talt det siste ho gjor- de. Få dager etter at ho sendte intervjuet til lay out døde hun.
Etter at hun var blitt uførepensjonert bodde hun mesteparten av tida i Canet Plage i Sør-Frankrike. Hun elsket å kunne se Middelhavet og Pyreneene, ho elsket det gode klimaet som nok ga henne noen flere år. Så ho fikk dø i sitt elskede Canet – og ble bisatt med en stor blomsterhilsen fra Palestinakomiteen i Norge. Stemmen fra sør som brant for kontakten med lokallagene har stilnet.
Våre kondolanser går til familien, særlig sønnen Jan.
15 Palestinasolidaritet 4-2012 Russelltribunalet for Palestina – 2012 Da Vietnam krigen raste som verst tidligere politikere, forfattere, økonomer i -70 årene, samlet professor og representanter for Kirkens Verdensråd og Menneskerettighetsorganisasjoner. I Bertrand Russell mange kjente per- juryen sitter bl.a. Stephan Hessel, Angela soner til en jury og laget et ikke- Davis, Mainread C. Mcquire (Fredsprisen statlig Tribunal for å få fram kunn- 1976), Alice Walker, Cynthia Mc Kinney, skap og sannheter om krigen som prof. John Dugard, FNs spesialrapportør ble lite omtalt i media og det of- om situasjonen for menneskerettigheter i de palestinske områdene fra 1967 til 2008, . fentlige rom m fl, – til sammen 16 internasjonale spesi-
Av Trine Eklund, Seniorer for Palestina, alister på ulike områder. Norsk Folkehjelp
Tribunalet er siden blitt brukt vedrørende Chile og Irak. Nå også i forhold til Palesti- nas kamp for sin selvstendighet siden 1948.
Russell Tribunalet for Palestina- RToP ble opprettet i 2010 etter Gaza krigen da Vestmaktene unnlot å gjøre noe som helst for å straffe Israels lovstridige krigføring med bombing av sivile mål bl.a. med hvitt fosfor. Fokus har vært og vil være på de mange folkerettsbrudd vedr. FN resolusjo- ner som FNs nasjoner inkl. EU har under- tegnet, men aldri fulgt opp i handling.
Tre konferanser har inntil nå blitt avviklet: Barcelona 2010 som fokuserte på EUs adferd, London i 2011 som kritiserte er- hvervlivets medvirkning og Cape Town som analyserte Apartheid, også 2011. Den Freds- og solidaritets organisasjoner vil siste og avsluttende konferansen vil ta for samle seg om konferansen fra hele verden seg et historisk perspektiv samt FN og og det forventes stor oppmerksomhet rundt USAs ansvarsfraskrivelse og benekting av Tribunalet som vil synliggjøre på en saklig palestinernes rett til en selvstendig stat og og usminket måte hvordan Vesten har anstendig liv basert på menneskerettighe- sviktet sine egne verdier og løfter gjennom ter og rettferdig fred. flere generasjoner. Juryens konklusjoner blir sendt til statsleder og utenriksministre 20 sannhetsvitner er kalt inn fra hele ver- i alle FN land inkludert EU og USA. Til den – bl.a Ilan Pappe, israelsk historiker neste år kommer en samlet rapport om og professor ved Exceter University. Vide- Tribunalets funn og anbefalinger. re Noam Chomsky, Johan Galtung, og www.russelltribunalonpalestine.com Kathrine Gallanger sammen med jurister,
Palestinasolidaritet 4-2012 16 Israelboikott ved lov Sør-Afrikas regjering har lagt frem et Den sørafrikanske regjering skriver: «In- forslag til lov, som går ut på at varer ternasjonal støtte og solidaritet hjalp Sør- som er tilvirket på ulovlige bosettinger Afrikas kamp til befrielse og vi oppfordrer på Vestbredden og eksporteres til Sør- sørafrikanerne til å støtte det palestinske folks kamp». Afrika, ikke tillates å være merket med «Israel» som opprinnelsesland. Sør-Afrikas viseutenriksminister Ebrahim Ebrahim er mer kontant: «Israel er en ok- Av Erland Raastad kupasjonsmakt, som undertrykker Palesti- Sør-Afrikas regjering kunngjorde nylig at na, så det er ikke passende at Sør-Afrika den vil forby import og salg av «feilaktig knytter seg til Israel», sier han til dagbla- merkede produkter som kommer fra de det City Press. okkuperte palestinske områdene, men som På israelsk side er man meget misfornøyd. er merket som produkter som komme fra Israel har tatt den sørafrikanske ambassa- Israel». Meldingen sier intet om hva som døren i landet inn til møte med israelske skal stå på produktene i stedet, og forslaget myndigheter, der man har uttrykt sin mis- er ikke trått i kraft ennå, men rykter går ut nøye med det sørafrikanske lovforslaget, på at varene skal merkes: «Okkupert pale- og har kalt det «et tegn på rasisme». stinsk område», slik at de sør-afrikanske forbrukerne kan vrake disse varene.
De internasjonale kampanjeorganisasjon- ene som arbeider for en boikott av varer som er produsert på ulovlige israelske bo- settinger på Vestbredden, ser forslaget som et viktig symbolsk skritt. De har i lang tid arbeidet for en økonomisk boikott av isra- elske varer, og spesielt for varer som er tilvirket på okkupert palestinsk område, i likhet med den omfattende boikotten av sørafrikanske varer som ble gjennomført under apartheid. Verdt å merke seg er at Israel allerede i
1948 knyttet nære forbindelser til apart- Hvis forslaget blir vedtatt, blir Sør-Afrika heid-regimet i Sør-Afrika. I 1952 fikk det første landet som stiller krav til denne apartheid-regimet i Sør-Afrika hjelp fra form for opprinnelsesmerking, selv om Israel til å fremstille sin første atombombe. Storbritannias regjering i 2009 innførte et Og da Nelson Mandela skulle slippes fri i system som tillater forhandlere å angi 1990, etter 27 år i fangenskap, var Israel hvorvidt varer som stammer fra Vestbred- og USA de eneste som protesterte kraftig den kommer fra ulovlige israelske boset- på løslatelsen. I tillegg har Israel drevet tinger eller er tilvirket eller produsert av med etnisk rensing av Palestina i over 70 palestinere. Blant de produktene som eks- år, og dette pågår fremdeles. porteres fra ulovlige israelske boset-tinger Det er vel toppen av frekkhet når Israel finnes vin, skjønnhetsprodukter, frukt og beskylder andre stater for rasisme? grønnsaker, for eks. dadler.
17 Palestinasolidaritet 4-2012 Gaza 2020
”Jeg skal bli flyingeniør og vil job- Befolkningen er og vil fortsette å være be som det i Gaza når jeg blir vok- veldig ung dvs omtrent halvparten under 18 år sen”, sier Sohaib på 15 år bestemt. I 2020 regner man med at det vil bo 2,1 ”Men det finnes jo ingen flyplass lenger”, millioner mennesker i Gaza. Det vil legge sier jeg litt undrende. ”Jo, men det skal enormt press på alle sider av Gazas eksis- ordne seg. Det kommer”, mener den unge tens. Kan Gaza være et levelig sted i 2020, palestineren fra Gaza. er spørsmålet FN stiller.
Tekst og foto: Kirsten Belck-Olsen Dersom man forutsetter at folk i Gaza skal Jeg har bodd i Gaza i litt over fem år som kunne utøve og glede seg over de grunn- Norsk Folkehjelps representant og var til- leggende menneskerettighetene som til- bake i begynnelsen av september, 1 ½ år gang til helse inkl adgang til reint vann, etter at jeg avsluttet jobben. Det hadde utdanning og arbeid, er svaret et rungende skjedd mye forandringer på denne tiden. nei dersom ikke seriøse grep tas. Tilsynelatende bedringer på noen områder som reising ut av Gaza mot Egypt, økt Gazastripen fakta byggevirksomhet og mer mat i butikkene. Areal: 360 kvadratkilometer. Men alt dette er basert på endringer i Grense mot Israel: 51 km. Egypt ved Mubaraks fall og det mange be- Grense mot Egypt: 11 km. tegner som ”røver” økonomien med tunne- Kystlinje: 40 km lene. Ellers var ting som jeg kjente det. Høyeste punkt: 105 moh. En havn. Strømmen kuttes like ofte, fiskerne kom- En flyplass som er ødelagt. mer seg ikke lenger ut for å fiske, jord- Befolkning: 1.710.257 innbyggere bruksland reduseres, Israel blokkerer fort- (juli 2012), herav 1.167.000 flykt- satt Gaza og fengselet Gaza består. ninger (2012).
Men de neste åtte årene frem til 2020 ser Snittalder: 17,9 år. utvikling i Gaza ut til å gå fra vondt til 70 % lever under verre, egentlig slik det har gått i Palestina i fattigdomsgrensen. mange år. Unntaket var midt på 1990 tallet da man lot seg besnære av mulighetene Språk: arabisk, hebraisk og man trodde lå i Oslo avtalen. Men det gikk engelsk. jo slett ikke man slik man håpet. Religion: 99,3 % sunnimuslimer og
Nå har FN kommet med en rapport om 0,7 % kristne. hvordan det mest sannsynlig vil være i Området er okkupert av Israel siden Gaza i 2020 med de fakta man har i dag og juni 1967. der man regner med et status quo på den politiske situasjonen. Kilde: The World Factbook. https://www.cia.gov/library/publications/t
I dag lever det 1,6 millioner mennesker i he-world-factbook/geos/gz.html
Gaza på et område som er på 365 kv km. Palestinasolidaritet 4-2012 18 Økonomi Vann og kloakk Den økonomiske utvikling har gått ned- Når man vandrer rundt i Gaza både i ho- over dvs den offisielle, mens ”skygge”- vedgatene i Gaza by, flyktningleirene eller økonomien fra tunnelene har blomstret de langsmed stranda er det ikke mulig å ikke siste årene. registrere stanken av kloakk. Hver dag dumpes det 90.000 kubikk meter urenset Arbeidsledigheten i Gaza er av FN bereg- kloakk ut i havet. Rensekapasiteten på net til 29%. Blant kvinner er den på 47% kloakkrenseanleggene er sprengt. Grunn- og blant unge i alderen 20-24 er den på vannet forurenset og vann akvifer som får 58%. Med andre ord er det ikke særlige tilsig av vann fra det lille av regn som gode utsikter for at unge mennesker i Gaza faller over Gaza og noe fra Hebron fjellene vil kunne få seg arbeid selv med et høyt i øst er ikke nok. Denne akviferen vil være utdanningsnivå. ubrukelig i 2016 og i 2020 vil det være irreversibelt. Saltinnholdet i vannet øker FN slår fast at en av hovedgrunnene til og er i dag langt over de verdier WHO denne negative utviklingen er israelske anbefaler. Dette fører igjen til helseprob- blokaden av Gaza. I 2010 ble kostnadene lemer for folk. Vannet smaker både salt og ved rene tap og ikke-realiserte inntekter lukter ikke godt. beregnet til 1,9 milliarder US dollar. Her er det store investeringer som trengs Husholdninger som av avhengige av mat- og blant annet må Israel tillate materiale hjelp er i dag 60%. Det vil kreve betydelig og lokalisering av et stort nok renseanlegg. lettelser i eksport og import og tilgang til jordbruksland og fiskeressursene for at det Strøm skal bli en bedring i økonomien. Antallet Strømmen kuttes ca hver 8 time. Det be- husholdninger som trenger assistanse vil hovet man vil ha i 2020 dekkes bare halv- sannsynligvis øke i 2020 pga befolknings- parten i dag. Tilgangen er for dårlig og vekst i seg selv og ikke kunne hjelpes ved behovet for alternative energi kilder er evt økonomisk vekst. Da vil en stor del av stort. I rapporten nevnes mulighet for befolkningen fortsatt være ”sosial klienter” gassfeltet utenfor Gaza kysten. Det kan i 2020. Hvorfor skape folk til avhengige av dekke det mest av behovet. bistand, nødhjelp og almisser når de har evner og vilje til å klare seg selv. Under en handletur på hovedgaten i Gaza by var det slett ikke lett å høre hva kjøp- Tilgangen til fiske- mennene sa for alle har hver sin generator ressursene er begrenset som suser og går. Slik er det i mange andre i dag til at fiskerne land også, men dette er en politisk villet ikke kan reise lenger ut situasjon og helt unødig. Folk tuller med at en 3 nautiske mil. Det de drar på besøk når strømmen går til er fortsatt sånn at man venner og slektninger som kanskje har kan høre skyting i strøm i sitt område, morgen timene mot Uvirksom fiske- fiskebåter som er utpå Utdanning og skoler båt i Gaza havet. FN rapporten De fleste barn i Gaza (85%) går på skoler slår fast at dette må endres, men i tillegg det er to skift. Enten er elevene på skolen foreslår man å vurdere fiskefarmer på på morgen skiftet eller ettermiddagsskiftet. land. Det vil i sin omgang legge press på Det mangler i dag 250 skoler og vil i 2020 vannforbruket mangle 190 i tillegg til disse. Kvalitetene 19 Palestinasolidaritet 4-2012 på undervisningen er blitt dårligere. Lære- Grensene mot Israel må åpnes og fri ferd- re får heller ikke oppgradert kunnskap. For sel av folk og varer for at denne utvikling- et folk som har satset mye på utdanning en skal snu. FN peker spesielt på at sam- gjennom flere generasjoner er dette uro- handling med Vestbredden og Israel er det vekkende. viktigste.
Dette er fortsatt en menneskeskapt og Da må det politiske løsninger til og ikke villet politikk at folk i Gaza skal forbli almisser og avlat fra det internasjonale avhengige av hjelp og bistand. Det er en samfunnet for manglende resultater på villet situasjon der Israel får fortsette sin forhandlinger og politisk løsning. Okku- blokade og tjene seg rike på situasjonen. panten Israel må presses til å følge opp Det internasjonale samfunnet lar det skje. sine plikter og slutte å plage folket i Gaza. Alle vet og ingen gjør nok for at det skal endre seg. Min unge palestinske venn, Sohaib, hadde en plan B og det var å finne seg en norsk Rett til helse dame han kunne gifte seg med og reise Det vil mangle både sykehus senger og vekk. Men hans egentlige ønske var å få kvalifisert helsepersonell i 2020. Man ser en spennende jobb i Gaza og leve der og med bekymring på manglende videre- være med å bygge opp et godt samfunn. Et utdanning og opplæring av ferdigutdannet rimelig ønske dersom Gaza er levelig i personalet. Pasienter som ikke kan få be- 2020. handling i Gaza, venter ofte for lenge i kø og noen dør i kø. Link til rapporten http://www.unrwa.org/userfiles/file/public ations/gaza/Gaza%20in%202020.pdf
Elverket i Gaza
Palestinasolidaritet 4-2012 20 Palestinske arbeidere under israelsk okkupasjon
Israels okkupasjon utarmer pales- opphører kan ingen normal faglig kamp tinsk økonomi, arbeidsliv og leve- for arbeidernes rettigheter finne sted. Der- for ber de palestinske faglige organisa- forhold. Den pågående kolonise- sjonene om internasjonal faglig tilslutning ringa av palestinsk land forvandler til en boikottbevegelse som vokser i om- de allerede tøffe forholdene til et fang. mareritt av ødeleggelse og fengsel. Den palestinske arbeiderbevegelsen så Av Mohammed Blaidi (Abu Amar), pres- dagens lys tidlig på 1920-tallet, og vokste i ident i New Unions, General Union of styrke fram til Nakbaen i 1948. Mens Workers Associations in the Food In- enkelte arabiske arbeidere i begynnelsen dustries and Agriculture sluttet seg til de arabiske seksjonene av Histadrut, ble det snart klart at Histadrut Økonomien lider sterkt og arbeidsledig- ga jødiske arbeidere privilegier, og at de heten har eksplodert. Siden september hadde liten interesse av å kjempe for ret- 2000 har over 432 fabrikker og 9735 små tighetene til alle arbeidere. butikker og gateselgerboder blitt ødelagt mens Gazas industri har lidd fullstendig Fram til 1948, mens Histadrut drev ut- sammenbrudd på grunn av Israels angrep, strakt lobbyvirksomhet overfor koloni- bombing og ødeleggelse, og på grunn av beleiringen som fortsatt pågår.
Palestinske arbeidstakere er spesielt ram- met av utbytting og utarming, og av rest- riksjoner på alle områder av livet. Det har blitt omtrent umulig å komme seg til ar- beidsplassene sine og tjene tilstrekkelig til et anstendig levebrød. Om det er arbeid å få, skjer det under uverdige forhold – elendige lønninger, helseskadelig arbeids- miljø – og uten rettigheter.
I sin siste rapport om situasjonen for ar- beiderne i de okkuperte områdene, slår ILO fast at ”ingen reell forbedring kan skje uten at de restriksjonene som er pålagt av den israelske okkupasjonen - og okku- pasjonen i seg selv - opphører".
For den palestinske arbeiderbevegelsen har kamp for selvbestemmelse og frihet blitt den viktigste forutsetningen for å oppnå Abu Amar arbeiderklassens krav. Før okkupasjonen 21 Palestinasolidaritet 4-2012 myndighetene mot palestinske fagfore- som viktigste oppgave. Ved å nedgradere ninger, kjempet de palestinske fagfore- palestinske arbeidere til lavt betalt og høyt ningene på to fronter: Både for rettighete- utbyttet arbeidskraft, ville sionistiske insti- ne til palestinske arbeidere på arbeids- tusjoner utelukke palestinerne så langt det plassen og mot sionistisk diskriminering. var mulig fra det faglærte arbeids- markedet. Bakgrunnen var at nye jødiske innvandrere skulle finne sysselsetting.
Fra 1948 til 1966 innførte israelske myn- digheter militærstyre for én del av befolk- ningen: Resten av palestinerne som hadde blitt boende i Israel. Dette tjente blant annet som et viktig redskap i å regulere den palestinske inntredenen på arbeids- markedet. Da arbeidsledigheten blant den Logo jødiske arbeiderklassen økte, ut-stedte militære myndigheter færre tillatelser Under Det store opprøret i 1936, spilte den (kreves for alle palestinere som ønsker å palestinske arbeiderbevegelsen en ledende forlate landsbyene sine) for å beskytte rolle. Tap av land til den sionistiske beveg- jødiske arbeidere mot konkurransen. Men elsen på landsbygda, lave lønninger og da økonomien bedra seg i 1960, og beho- stigende arbeidsledighet blant palestinske vet for billig arbeidskraft økte, spesielt i arbeidere var viktige faktorer som utløste byggebransjen, ble slik bevegelseskontroll opprøret. I tillegg drev Histadrut sine "ero- mildere praktisert. bring av arbeid"-kampanjer, som tok sikte på å erstatte arabiske arbeidere med jødisk Men i dag er palestinske innbyggere av arbeidskraft. Opprøret vokste til et nasjo- Israel fortsatt konfrontert med systematisk nalt opprør da britiske koloniale myndig- diskriminering, og de er bokstavelig talt heter drepte motstandslederen Sheikh Izz nektet retten til arbeid. Det er forbudt for al-Din al Qassam i 1935. Det er bemerkel- arabiske arbeidere å arbeide i det som de- sesverdig hvordan den arabiske arbeider- fineres som "sikkerhetsbransjer", som i klassen gjennomførte en seks måneders våpenproduksjon, på flyplasser, i havner generalstreik, en av de lengste i historia. og raffinerier, i mye av hi-tech-industrien. De er derfor effektivt avskåret fra en be- Da opprøret ebba ut i 1939, til tross for tap tydelig del av den israelske økonomien. av både ledelse og medlemmer, vokste Israelske bedrifter kan også kreve verne- arbeiderbevegelsen. Nye fagforeningene plikt som en forutsetning for ansettelse, og ble dannet, og behovet for å organisere seg effektivt forbeholde jobber for jøder, siden spredte seg raskt. Men etter Nakbaen i palestinske borgere av Israel ikke får lov 1948, da store deler arbeiderklassen og til å avtjene militærtjeneste i det israelske faglige ledere ble utvist av den nyoppretta militæret. I 2009 besluttet det statseide staten Israel, ble arbeiderbevegelsen sam- jernbaneselskapet å sparke 150 arabiske tidig kasta ut i kaos. I Israel dannet Hista- arbeidere fordi de ikke hadde tjenestegjort drut og andre jødiske sionistiske institu- i det militære. sjoner en lang rekke halvstatlige organer som hadde styrking av jødisk arbeidskraft Diskrimineringa i offentlig sektor er påta- på bekostning av palestinske arbeidere gelig. Av 12.000 arbeidere ansatt av Isra- els nasjonale elektrisitetsselskap i 2010, Palestinasolidaritet 4-2012 22 var for eksempel var bare 1,3 arabiske. pansjon og sine bosettingsprosjekter. Poli- Over hele linja er det vanligvis færre enn tisk var målet å unngå den destabiliserende 2% arabiske sysselsatte i statlige selskaper virkninga av høy arbeidsledighet, å dempe og departementer. I privat sektor er for- motstanden mot okkupasjonen gjennom holda ikke bedre. I 2009 ble det rapportert arbeid i Israel, og å hindre enhver politisk at 15 000 arabiske akademikere var enten løsning som ville tvinge israelsk tilbake- arbeidsledige eller tvunget til å arbeide trekking fra de okkuperte områdene. utenfor sine yrker. Tall fra Israels voksen- de høyteknologiske industri er også dyster Det pågående tjuveri av land, kontrollen lesning. Av 84.000 jobber i 2010, var bare over ressursene og restriksjoner på pro- 500 av de ansatte arabiske inge-niører. duksjon og markedsføring, og sist men ikke minst, skadene til utdanningssystemet Arabere mottar også langt mindre penger og yrkesopplæringsmuligheter for pale- fra staten. Til tross for at de utgjør 20% av stinerne - alt dette undergraver opp- befolkningen får de mindre enn 5% av rettelsen av en levedyktig, uavhengig pa- statsbudsjettet. Resultatet er en fattigdom lestinsk økonomi. Andelen av bidraget fra som er langt større i arabiske samfunn, og landbruksproduksjon til livsgrunnlaget for et stort flertall av byene (46 av 47 i 2001) palestinerne på Vestbredden og Gaza falt hvor det er høyere enn gjennomsnittlig ar- fra 35% i 1967 til 8% i dag. Siden ingen beidsledighet er palestinske. Arbeid under annen signifikant økonomiske utvikling er okkupasjon betyr: Drevet bort fra landet, tillatt av okkupanten, hadde arbeidsstok- og utbyttet i fabrikken ken fra jordbruket ingen andre muligheter enn å søke arbeid som billig og rettsløs I 1967 ble Gaza og Vestbredden okkupert, arbeidskraft i den israelske økonomien. og resten av historisk Palestina kom under israelsk kontroll. Den israelske staten Ettersom flere palestinere begynte å jobbe forsøkte å suge opp palestinsk arbeidskraft i fabrikker og i urbane sentre, begynte og innlemme den i sin økonomi, sin eks- fagforeningsaktivister å organisere. Men
Palestinsk arbeider bygger israelsk settlement 23 Palestinasolidaritet 4-2012 de ble sett på som en trussel av israelske å nå jordene sine. Andre arbeidstakere, spe- militære myndigheter, og de ble trakassert, sielt rundt Jerusalem, blir arbeidsledige som fengslet og deportert. Til tross for denne følge av at de ikke greier å komme seg til undertrykkinga økte imidlertid den pale- arbeidsplassene sine. Etter mai 2006 har stinske faglige aktivismen, og den nådde et Muren avskåret 75.000 mennesker i Abu Dis høydepunkt på slutten av 1970-tallet. Når og andre palestinske landsbyer nær Jerusa- den første intifadaen brøt ut i 1987 - som i lem, og lar dem ikke komme til byen der de 1936-opprøret – spilte streik og boikott en arbeider. viktig rolle i den folkelige motstanden. Den viktigste formen for kontroll med Utdanning av barn og ungdom er en viktig palestinske arbeidere fra Vestbredden og del av palestinsk motstandslamp. Derfor ble Gaza er systemet med arbeidstillatelser. lærere og professorer møtt med spesielt Mange må nå forlite seg på dette systemet, brutal undertrykking, ettersom israelske og dem som får arbeidstillatelse til å jobbe myndigheter så - og ser - utdanning som en i Israel må innfinne seg med å vente flere politisk trussel. I 1980 fikk israelske myn- timer daglig på sjekkpunkter for å reise til digheter full kontroll over den pale-stinske jobben. Disse arbeiderne er i en prekær po- læreplanen og innførte en "lojalitetsed" til sisjon. Tillatelsene er kortsiktige, og hvis okkupanten for undervis-ningspersonell fra de eller et familiemedlem deltar i politiske utlandet. Under den første intifadaen var universitetene stengt ved militær ordre mes- aktiviteter, risikerer de å miste den - og dermed samtidig jobb og levebrød. teparten av tiden, og sjøl privateide under- visningsinstitusjoner var "ulovlige" og fikk straff av de militære når de blir oppdaga.
Mot slutten av intifadaen i 1993 ble Oslo- avtalen signert, og med den ble "freds"- prosessen innleda. Palestinske arbeidere på Vestbredden og i Gaza befant seg igjen un- der full kontroll av de samme diskri- minerende sionistiske institusjonene som hadde vært brukt mot dem siden opprettelsen av staten Israel.
De nye avtalene forvandlet områder under Palestinske arbeidere på Eifran checkpoint palestinsk kontroll til Bantustans, eller de facto reservater for reservearbeidskraft, siden Restriksjoner på tillatelser gjør det vanske- okkupasjonsmyndighetene forlanger tillatel- lig, for ikke å si umulig, for yngre arbeids- se til å reise og jobbe på utsiden. Og igjen, takere å få tak i dem, og mange er tvunget Israel bruker denne arbeidskrafta til å fortset- til å dra inn i Israel ulovlig, eller gjennom te å bygge, utvide og opprette stadig nye å kjøpe arbeidstillatelser på det svarte kolonier. Med andre ord, bruker Israel utbyt- markedet. Mishandling av disse "ulovlige" ting av den palestinske arbeidskrafta til å arbeiderne er vanlig. De blir skutt på med konsolidere koloniseringa og "Bantustanise- skarp ammunisjon fra grensepolitiet Bor- ringa" av Vestbredden til rene ghetto- der Police, og hvis de blir tatt risikerer de områder. timer med vilkårlig fengsling med nedver-
digende behandling, alvorlig brutalitet og I 2002 begynte bygging av Muren, en se- mentering av Bantustans. Bønder og landar- til og med tortur. Minst førti prosent av beidere er nå mer enn noensinne blokkert fra palestinerne som kommer inn Israel daglig for å jobbe gjør det uten en tillatelse. Palestinasolidaritet 4-2012 24 ke økonomien. De jobbene som folk får Muren og koloniene har også skapt en her er svært ustabile, og er avhengige av situasjon der bønder blir tvunget til å skaf- det israelske markedet og den politiske fe seg arbeidstillatelse for å komme til sine situasjonen. Arbeidslivslover er ennå ikke egne landområder som ligger på den andre avtalt, og det garanterer en ting: Arbeidere siden av Muren eller nær koloniene. Søke- uten rettsvern. Sonene vokser raskt, og re må tilfredsstille sikkerhetsmessige hen- innen 2025 forventes så mange som 500 syn og presentere dokumenter for å bevise 000 palestinske arbeidere å jobbe her. en "tilknytning til landet”. Sonene sørger effektivt for at den billige De som får tillatelse blir ofte bare tillatt å og underbetalte palestinske arbeidsstyrken reise til jordene sine i begrensa perioder i produserer israelske produkter. Disse blir løpet av innhøstingssesongen. Dette gjør deretter enten solgt tilbake til palestinerne, sjølsagt vedlikehold av jordbruksland eller eksporteres av israelske bedrifter til umulig. I Gaza, hvor den israelske belei- USA, EU og Gulfmarkedene. Vestbredden ringen har sperra av hele området, er situa- og Gaza vil fortsette å fungere som buf- sjonen verre. 60% av befolkningen er un- fermarkeder. Den israelske eksporten til der fattigdomsgrena og er avhengige av Vestbredden og Gaza har steget fra 0,8 hjelp, mens arbeidsledigheten er 38%. milliarder dollar i 1988 til 2,6 milliarder i Unge arbeidstakere (under 30) utgjør nes- 2007. Dette grunnfester den palestinske ten 60% av de arbeidsløse. Konstant bom- økonomiens avhengighet av Israel. Inter- bardement, kombinert med det israelske nasjonale investeringer i området vil bli forbudet mot inntransport av råvarer, har kontrollert av den israelske militær- lammet de fleste bransjer. administrasjonen, og dermed gir investe-
ringene legitimitet til tjuveri av land og til okkupasjon generelt. Dette vil igjen konso- lidere Bantustanregimet på Vestbredden og Gaza og sikre at palestinerne vil forbli en pool av billig arbeidskraft, kontrollert av Israel. Motstand kan straffes med ned- leggelse og ødeleggelse av økonomien.
Foran disse framtidsutsiktene er pale- stinske arbeidere som kjemper mot okku-
pasjonen avhengig av internasjonal solida-
Barkan Industrial mellom to israelske ritet og internasjonal støtte. Det er på tide bosettinger. alle verdens organisasjoner bestemmer seg for å boikotte alle israelske institu-sjoner Snarere enn å konfrontere okkupantmakta som er involvert i okkupasjonen i alle dens jobber internasjonale utviklingsorganisa- inhumane avskygninger så lenge Israel sjoner på Vestbredden, med israelsk støtte, fortsetter sin okkupasjon, så lenge de nek- for å gjøre dagens situasjon bærekraftig. ter alle palestinske flyktninger retten til å Det gjør de ved å forbedre bevegelse av vende tilbake til hjemlandet sitt, så lenge varer og arbeidskraft mellom gettoene og de holder tusenvis av palestinske fanger i ved å investere industrielle soner. De israelske fengsler, så lenge de bygger og mange og voksende industrielle sonene vedlikeholder apartheidmuren og boset- krever billig, mobil arbeidskraft. Dette vil ninger og koloniserer Palestina. vanskeliggjøre utvikling av den palestins-
25 Palestinasolidaritet 4-2012 !≥∂≤®´¨µ ∫¨ªª¨π ©®πµ∫ ≥∞Ω ∞ ≠®π¨ ∞ &®¡®
1®∑∑∂πª ≠π® 1¨´´ !®πµ®
Den 14. juni 2012 har blokaden av Bor under inhumane forhold Gaza vart i nøyaktig fem år. Bloka- – Uskyldige barn bor under inhumane forhold etter fem år med blokade. De den har fått svært negative konse- tvinges nå til å drikke skittent og farlig kvenser for barnas helse, viser fersk vann som vil gjøre dem syke og svake. Redd Barna-rapport. Sykdommer som diaré, som lett kan be- handles i Norge, kan ta liv under slike Av Ingrid K. Lund, Redd Barna forhold, sier Redd Barnas Europa- og Midtøsten-direktør Linda Pérez Bukåsen. Vannet i Gazas eneste ferskvannskilde er Siden blokaden startet er antallet barn nå for forurenset av gjødsel og menne- under tre år som har måttet få behandling skelig avfall til å kunne drikkes. Det er en mot kraftig diaré doblet. Et høyt nitratnivå av konklusjonene i rapporten ”Gaza’s – funnet i avføring og kunstgjødsel – har Child-ren: Falling behind”, som Redd også sammenheng med enkelte typer kreft Barna og organisasjonen Medical Aid for og er en alvorlig fare for gravide kvinner.
Palestinians har laget sammen. Blokaden har gjort Gaza mindre. Nå bor På femårsdagen for blokaden av Gaza 1,7 millioner mennesker tett sammentrengt avslører rapporten at familier tvinges til å på et område på størrelse med Mjøsa. Det kjøpe vann fra private kilder uten å være var særlig jordbruksland som forsvant. Det klar over at dette vannet også er forurenset har gjort matmangelen mer prekær. i de fleste tilfellene. Forurensingsnivået Gazas kloakksystem er også totalt ødelagt. ligger ofte ti ganger høyere enn sikker- En stor del av det ble skadet under israe- hetsnivået. lernes 22 dager lange militæroperasjon ”Cast Lead” rundt årsskiftet 2008/2009. Renseverkene er overarbeidet og mangler drivstoff. Folk bor rett ved siden av åpen kloakk, og bare i løpet av årets første to måneder druknet tre barn i slike kloakk- dammer.
Må avslutte blokaden – Barna i Gaza bor under fengselsliknende
forhold – fanget og uten mulighet til å drømme om en bedre fremtid. Vi må av- 1,7 millioner mennesker – hvorav mer enn slutte blokaden og få i gang prosjekter som 800 000 barn – er trengt sammen på bare sikrer rent, trygt drikkevann og sanitæran- 365 kvadratkilometer. Det er samme stør- legg til Gaza, sier Linda Pérez Bukåsen. relse som Mjøsa. Som et av de mest folke- tette stedene i verden, betyr det at Gaza er Innbyggerne kan kun forlate Gaza gjen- svært sårbar for at sykdommer skal spre nom to tungt bevæpnede kontrollposter. seg. For å reise ut må de ha et spesielt løyve, som det er vanskelig å få. Utstyr som er Palestinasolidaritet 4-2012 26 avgjørende for å reparere kloakk- og vann- utreisetillatelse for barn som trenger systemet i Gaza blir stoppet ved grensen – medisinsk behandling kostet tre barn det står fremdeles på listen over forbudte livet i 2011. Ett av 20 barn får ikke ut- gjenstander. Så langt har bare en femtedel reisetillatelse for å få medisinsk be- av utstyret som trengs kommet inn i Gaza. handling i Israel. Resten står ubrukt på lagre. • Drivstoff er stor mangelvare, og i år førte det til at strømkuttene ble utvidet Dette betyr Gaza-blokaden for barns til 12-18 timer om dagen. helse: • Sykehusene mangler essensielt utstyr • 10 prosent av barna under fem år er så som røntgenmaskiner, laboratorieut- underernærte at utviklingen deres er styr, batterier og reservedeler fordi blitt hemmet. mye medisinsk utstyr ikke slipper • 54 prosent av palestinerne i Gaza – gjennom blokaden. hvorav 428 500 barn – lider av mat- • Under militæroperasjon ”Cast Lead” mangel. Mer enn en tredel (38 prosent) ble minst 11 hovedbrønner og over 30 av barna lever i fattigdom og over 30 kilometer vannrør ble ødelagt. 40 hel- prosent av de voksne er arbeidsledige. seklinikker og 12 sykehus ble ødelagt, Dette er en dramatisk forverring siden noen av dem ble bombet direkte. Og 24 før blokaden. skoler ble ødelagt. Til sammen 325 000 • Flertallet av barna og en tredel av alle mennesker mistet hjemmene sine. gravide kvinner er anemiske på grunn • På grunn av blokaden har infrastruktur av jernmangel. og hjem vært svært vanskelige å bygge • Forsinkelser og avslag på søknader om opp igjen. I januar 2012 manglet Gaza 71 000 leiligheter for at innbyggerne skulle ha akseptable boforhold. • Barna lider fremdeles av traumer etter krigen: Irritabilitet, sengevæting, mare- ritt, akutt mørkeredsel og søvnmangel er svært vanlige symptomer.
Link til rapporten: http://www.savethechildren.org.uk/resources/o nline-library/gazas-children-falling-behind
27 Palestinasolidaritet 4-2012 Ny daglig leder av Al Quds Daglig leder på Al Quds Eldbjørg Holte Kirsten Belck-Olsen er 53 år ung. Hun har har nå blitt pensjonist. Til å erstatte henne utdannelse innen fysioterapi og ledelse. har styret i Al Quds ansatt Kirsten Belck- Olsen som ny daglig leder. Kirsten har jobbet som fysioterapeut i Oslo, også med ledelsesansvar.
Mest kjent for Palestinavenner er kanskje at Kirsten har jobbet som stedlig represen- tant for Norsk Folkehjelp i Palestina, med ansvar for Norsk Folkehjelps kontor i Palestina i perioden 2006-2011.
Kirsten er ei driftig dame som også er medlem av Arbeidsutvalget i Palestinako- miteen med særlig ansvar for økonomi.
Kirsten i Al Quds
.
EEnn ggllaaddnnyyhheett Israel-vennlige nordmenn som gir penger til Karmel-Instituttet, vil ikke lenger få trukket sine pengebidrag fra beskatning.
Finansdepartementet har etter nye opplysninger kommet fram til at Kar- mel ikke lenger oppfyller kravene til et slikt gode.
- Vi vil unngå at gavefradragsordningen tilgodeser organisasjoner som aktivt støtter eller medvirker til handlinger som er i strid med folkeretten. Derfor innførte vi utelukkelsesmekanismen, sier statssekretær Roger Schjerva (SV) i Finansdepartementet til ABC nyheter.
Hovedgrunnen er støtten som er gitt til ulovlige bosettinger
Palestinasolidaritet 4-2012 28 Kampanjemateriell om G4S Palestinakomiteen har utarbeidet kampan- jemateriell for boikottaksjoner mot G4S. Det er flere varianter av klistremerkene. De samt mer materiell kan bestilles fra: [email protected]
Flytt fotball-EM fra Israel!
Fra Palestinakomiteens markering utenfor Marienlyst, Drammen mot at EM- sluttspillet skal foregå i Israel
29 Palestinasolidaritet 4-2012
Vi vokser som organisasjon og ønsker å styrke vår økonomi for å møte de utfordringene som ligger foran oss!
Palestinerne lever i en stadig mer presset hverdag og de frykter at vi får en nor- malisering av okkupasjonen der den ulovlige Muren, koloniene, sjekkpunktene og situasjonen for flyktningene gradvis, men sikkert, aksepteres. Det må ikke skje.
I løpet av 2012 har Palestinakomiteen oppnådd med- lemsrekord. Den svært gledelige økningen i oppslutning om det viktige og nødvendige arbeidet for et fritt Palestina, innebærer et økt behov for ressurser for å følge opp våre medlemmer blant annet gjennom informasjonsarbeid og tilrettelegging for aktivisme.
Palestinakomiteen merker også et økende engasjement fra ulike miljøer som søker samarbeid. Vi må legge et sterkere politisk press på myndigheter og næringsliv, og vi må være mer synlig i den offentlige debatten.
Det er derfor et sterkt behov for å gjøre Palestinakomiteen mer slagkraftig
Nye kontingentsatser fra 2013 Kontingenten øker med 100 kroner for ordinært medlemskap, og kr 50 for studen- ter og pensjonister. Medlemskap for ungdom under 19 år er uendret. Det er også innført en frivillig kontingentsats over 500 kroner som medlemmet selv må fylle ut.
Satser per år: Ordinært medlemskap: kr 500 Skoleelever, studenter, pensjonister kr 250 Ungdom (fram til fylte 19 år) kr 100 Frivillig kontingentsats over 500 kroner (må fylles ut av medlemmmet selv).
Palestinasolidaritet 4-2012 30
• I 2012 tok Palestinakomiteen initiativ til tre større konferanser for å sette søkelys på situasjonen i Palestina. Konferansene ble arrangert i fellesskap med andre organisasjoner. Vi mener bygging av allianser og nettverk i Norge er viktig og vi vil fortsette med dette arbeidet • Vi vil arrangere studieturer for at folk med egne øyne kan se hva som skjer i Palestina • Vi jobber for at Europamesterskapet for lag under 21 år i 2013 skal flyttes fra Israel • Vi jobber for å synliggjøre situasjonen for palestinske fanger i israelske fengsler og den ulovlige praksisen med å holde palestinere fengslet uten lov og dom • Vi jobber målrettet med det palestinske initiativet Boycott, Divestment and Sanctions og samarbeider med aktører i inn- og utland for en bredere BDS-allianse. Ett av våre fokus ligger på boikott av sikkerhetsselskapet G4S som leverer utstyr til separasjonsmuren, militære kontrollposter, israelske fengsler og ulovlige kolonier (såkalte bosettinger) på Vestbredden • Vi jobber for at Staten Pensjon Utland (oljefondet) skal trekke ut investeringer fra selskap som støtter opp under og som profitterer på okkupasjonen • Vi jobber for at norske myndigheter skal legge press på norsk næringsliv om ikke å selge varer fra okkupert område • Vi jobber aktivt med medlemsverving slik at organisasjonen kan bli større og sterkere • Vi jobber for at Palestinakomiteen skal være mer koordinert og samlet i sine aksjoner i nært samarbeid med lokallagene og medlemmene
Verv et medlem! Vi ønsker å bli en mer slagkraftig organisasjon og få mer oppmerksomhet om situasjonen for palestinerne. Om du verver ETT medlem i løpet av året, vil vi doble medlemstallet. Vi tror potensialet er STORT – fordi den viktigste grunnen til at folk ikke er medlemmer, er at de aldri blir spurt.
Meld nytt/nye medlemmer inn til e-post: [email protected] eller elektronisk på www.palestinakomiteen.no
31 Palestinasolidaritet 4-2012 De industrielle sonene – beinnhard utbytting av palestinske arbeidere misk produksjon, blant annet resir- Nitzenei Shalom – Seeds of Peace kulering av plast. En rekke undersøkelser Etter fire timers søvn står de opp utført av universitetet ved Bir Zeit og palestinske helsemynyndigheter viser at ut- midt på natta, i 2-tida, for å dra på slippene fra de kjemiske fabrikkene ved jobben. De stiller seg i kø for å Tulkarm har høyt innhold av karbon slippe gjennom Taydeh checkpoint mono-oksid, og gifttige forbindelser som før sola renner. kan føre til kreft ogg ulike luftveissjukdom- mer. Arbeiderne forteller at fabrikkene er i Av Petter Thoresen og Kjersti Nordby drift når vinden blåser fra vest, for da Palestinakomiteens Faglige Utvalg faller nedfallet over palestinske områder. Når det en sjelden gang blåser østavind, Om vinteren er det kaldt, de tenner bål på stanses produksjonen. Som et direkte re- parkeringsplassen, og fra små boder kan sultat av forurensennde utslipp fra denne de kjøpe varm te, nystekte brød og dags- industrien har det dessuten blitt umulig å rasjonen med røyk – 5 sigaretter pakka i drive med dyrking av mat på store områ- gladpack. De tjener rundt 70 shekel (ILS, der. rundt en hundrings) om dagen, i en jobb de er totalt avhengig av for å brødfø familien. Fabrikkområdet er omkransa av en høy På Vestbredden er det ikke annet arbeid å betongmur, og i dennne muren er det ei finne. Noen av dem jobber sammen med solid ståldør, som er de palestinske arbeid- israelere, som får bedre betalt, har kortere ernes eneste vei ut og inn. På arbeidsstedet arbeidstid, lengre ferier og kantine med er det ingen toaletter og ingen spiserom. servering av lønsj i betalte matpauser. Arbeiderne spiser ute blant industriavfall. Arbeiderne kaller det rasisme. Porten inn til området er stenget i arbeids- tida, og bevokta av væpna vakter.
Varm drikke til arbeiderne
Den industrielle sona Nitzenei Shalom ligger ved Tulkarm. Navnet er hebraisk, og Tilgang stengt med ståldør betyr Seeds of Peace. Palestinerne kaller Det som er problematisk for Israel er at den Ghishori. Området inneholder åtte drifta av sonene gir dem veldig dårlig ryk- fabrikker. De fleste driver med tung kje- te internasjonalt. Ikke bare på grunn av Palestinasolidaritet 4-2012 32 den sikkerhetsrisikoen palestinsk arbeids- der. Fordi forholda her er et tilnærma ube- kraft i sonene representerer – de er tro- skrevet blad for folk og fagbevegelse i andes til å smugle bomber og terrorister Norge, ville vi lære mer. I løpet av uka over green line - men også på grunn av hadde vi både møter med fagforeninga der grov underbetaling av palestinere, for- og vi møtte opp på grenseovergangen for å skjellsbehandling, rasisme, stor helserisiko se på det utroliige, inhumane morra- forbindi med produksjonen, elendig sik- sirkuset. kerhetsnett som helseforsikring og erstat- ning etter ulykker. I tillegg slipper bedrif- Det er 12 kontrolllposter eller overganger tene forurensinger og kloakk rett ut, i lufta, for arbeidere som skal jobbe i Israel. 31 i grunnen, i vassdraga, i en vid radius 500 passerer dagliig. Av disse ca 10 000 rundt fabrikken. Israelske selskaper er ved Tulkarm, og i tillegg kommer ca 4000 miljøkriminelle, for sikring av maksimal med såkalte ”kommmersielle tillatelser” og profitt. Kreft, luftveisplager og hudsjuk- et mindre antall for medisinsk behandling dommer øker i omfang i området. Her ol. Spesielt kaotisk er det fredag og søn- hersker lovløse tilstander. Eierne gjør hva dag. For å spare transportutgifter og tid de vil. Myndighetene lar dem være i fred blir noen arbeidere igjen ulovlig i Israel. og stiller ikke krav til dem. De toer sine Det øker trykket betraktelig på dagene på hender og løfter ikke en finger. Det gjør hver side av helga. heller ikke Histadrut. Overgangen er åpen mellom 04 og 06 for palestinere med arbeidstilltil atelse i Israel, og fra 07 til 08 for dem med ”kom- mersielle tillatelser”. De fleste med ”koommm ersielle tillatelser” er i realitl eten på jakt etter tilfeldig arbeid, og gjerne fast, hvis det er å oppdrive. Disse arbeiderne kommer over seine- re enn dem med arbeidstillatel- se og er der-for nødt til å un- derby lønnøn a. Det er arbeidsgi- ver eller en ag-ent eller mel- lommann som be-taler for arbeidstilltil atelsen. De prøver De kjemiske fabrikkene i Geshori industrial zone derfor å benytte seg av arbei- dere uten tillatelse fordi de da sparer avvgifter til myndighete- Fact-finding mission ne, samtidig som disse arbeiderne får lave- I begynnelsen av september kom to med- re lønn. Det er en rekke eksempler på at lemmer av Faglig Utvalg tilbake fra ei arbeidere risikerer livet for å bli smugla snau uke på Vestbredden. Vi reiste for å inn i Israel. gjøre undersøkelser om arbeidsforholda for palestinske arbeidere som jobber i de New Unions industrielle sonene, i de israelske kolo- Oppi dette driver altså en del folk og ild- niene og i jordbrukskoloniene i Jordanda- sjeler og organiserer en ny og uavhengig len, og for å møte fagforeningskamerater fagforening, ubetaltt ogo på fritida. De kaller 33 Palestinasolidaritet 4-2012 seg New Unions, eller det hele og fulle de etablert tre foreninger: Mat & landbruk, navnet: General Union of Workers As- Bygning og Tekstil. Nye avdelinger inna- sociations in the Food Industries and for transport, kontor & administrasjon, Agriculture. Lederen for denne New turisme og helsesektor er under plan- Union heter Mohammed Blaidi, eller Abu legging. De har også etablert egne kvinne- Umar. Foreninga hadde sin stiftelseskong- sirkler med medlemmer fra Tekstil og Mat ress i Ramallah 22. feb-ruar 2012, og er & landbruk. registrert som fagforening hos de pales- tinske myndig-hetene. De har som grunn- De får stadig nye avdelinger, og pr i dag lag at de skal være en grasrotsbevegelse, har de lokale avdelinger i Tulkarem, Salfit, for og av arbeidere, og de er representert i Ramallah, Jeriko, Jenin og Hebron. 6-7 områder (byer). Denne nye fagbeve- gelsen er helt avhengig av fri-villige, og De søker internasjonale forbindelser og håper å kunne trene opp egne folk som kan støtte, og det både trenger og fortjener de drive arbeidet. I Tulkarm-området har virkelig. denne fagbevegelsen økt antallet med- Du kan lese mer om New Unions her: lemmer fra 55 til ca 700, men dette tallet https://newunions.wordpress.com/ inkluderer både enkeltstående og represen- tanter for klubber, så antallet er høyere. Historia om to streiker Organiserte arbeidere i New Unions strei- Den nye fagforeninga er registrert som ker og aksjonerer, for å bedre tilstandene hovedsammenslutning. De har strategiske og for å få tilnærma israelske forhold på planer for utvidelse av virksomheten, både arbeidsplassene. til nye steder og nye bransjer. Så langt har
Utslipp Nitzanei Shalom Palestinasolidaritet 4-2012 34 Sol-Ol er den sterkeste og største fabrikken i I 2010 var det en langvarig streik ved Nitzenei Shalom. Her er arbeiderne orga- fabrikken Sol-Ol som ligger i Nitzanei nisert, men de starta faglig organisering i Shalom. Det er en fabrikk som reingjør og det skjulte. Fram mot 1998 hadde de resirkulerer bensintanker. hemmelige møter for å organisere arbei- derne, og i 1998 brøt den første streika ut. I 2005 var lønna 60 ILS pr dag, arbeidsda- De streika i tre dager, den første i hele gen var på 9 timer og arbeiderne hadde området. En av streikelederne fikk spar- ingen rettigheter. I 2007 streika de i to ken, men etter ny streik og forhandlinger uker. Etter forhandlinger økte lønna til 90 fikk han jobben tilbake. Streiken førte til ILS. store forbedringer av arbeidsforholda.
Så i 2010 gikk bedriften med på nye for- Fabrikken ble ikke underlagt israelsk ar- handlinger. Arbeiderne krevde fulle rettig- beidslov, men brukte den jordanske, som heter etter israelsk arbeidslov. Men ar- er dårligere. beidsgiverne ga ingenting, og streik brøt ut. Det ble gjort forsøk på å få inn streike- brytere gjennom andre fabrikker i den industrielle sona. Men streikevakter satte stopper for forsøket, og produksjonen stoppa opp. De streikende ble tilbudt et mindre lønnstillegg, men avviste tilbudet. New Unions trakk eierne for retten, med krav om israelsk minimumslønn i hele perioden fra 2007. Saka gikk gjennom advokat og organisasjonen Kav LaOved. Streikeledere i New Unions New Unions gikk ut med appell til myn- dighetene og fagbevegelsen om støtte til I perioden mellom 1998 og 2007 var det de streikende, men fikk ingen støtte. Men ingen bedring av lønna, og det ble streik de fikk til avtaler om betalings-utsettelser på ny i 2007. Arbeiderne skrev brev til for husleie, strøm og vann. I tillegg tok de eierne hvor de leverte sine krav: Israelsk opp private lån for å utbetale streikestøtte. arbeidslov skulle brukes, ellers ville de gå Fabrikken gikk konkurs, men rettssystemet til trinnvis opptrapping av streiken. Strei- ga de streikende medhold. Det kom inn ken varte i 21 dager. Også her henta eierne nye eiere, og alle arbeiderne ble tatt inn inn arbeidere fra Israel, og disse fikk dob- igjen i arbeid og oppnådde fulle rettigheter belt så høy lønn som de streikende, men etter israelsk arbeidslov. var mye mindre effektive. Resultatet var at de streikende arbeiderne vant igjennom Streika varte 8 måneder. De tidligere eier- med krava. Lønna gikk opp fra 80 til 170 ne tapte i retten, og ble dømt til å tilbake- ILS pr dag. De krevde dessuten betaling betale 8 millioner ILS. Arbeiderne venter for streikeperioden, fikk halvparten, og fortsatt på endelig avgjørelse. Forholda er aksepterte. Nå er forholda bedra. Produk- forbedra, men arbeiderne ligger fortsatt på sjonen krever høyt kvalifiserte arbeidere, israelsk minimumslønn. noe som gir et viktig forhandlingskort.
Yamit Saker i Israel Fabrikken Yamit, som hadde oppstart i New Unions har et stort antall saker på 1993, lager filtre for bruk i landbruket. Det gang i det israelske rettssystemet. Det er et 35 Palestinasolidaritet 4-2012 stort problem for dem at de ikke kan dra til Men sjøl om det har gått flere år siden Israel, og være representert i rettssakene. avgjørelsen i israelsk høyesterett, så er den Sakene går derfor gjennom utenforstående israelske arbeidsloven fortsatt ikke blitt advokater, og det har vært flere eksempler gjort gjeldende i de industrielle sonene. på underslag når saker har vunnet fram. De Når saker trekkes inn for domstolene prø- samarbeider mye med den israelske orga- ver arbeidsgivere å skyve ansvaret over på nisasjonen Kav LaOved, som bistår dem underleverandørene som har rekruttert ar- med juridisk kompetanse. beiderne, eller de hevder at de er underlagt jordansk arbeidslov. Denne arbeidslovgiv- Etter 12 års runddans i det israelske retts- ninga er den som var gjeldende da Vest- systemet blei det i oktober 2007 slått fast bredden var under jordansk kontroll. Lo- av israelsk høyesterett at de palestinske ven har bakgrunn fra femtitallet, og er arbeiderne i koloniene er underlagt isra- sjølsagt langt dårligere enn den israelske. elsk arbeidslov. Denne avgjørelsen er kontroversiell fordi den står i motstrid til New Unions er også i samtaler med ei internasjonal lov, der det blir slått fast at gruppe advokater om å kjøre sak mot en okkupantmakt ikke kan underlegge den Histadrut. Arbeiderne trekkes 0,9 % av okkuperte befolkninga sine lover. Men lønna i avgift til Histadrut, som overfører samtidig er avgjørelsen i israelsk høyeste- halvparten av dette til PGFTU. New Uni- rett basert på prinsippet om likhet mellom ons krever tilbakebetaling fra Hisradrut, og palestinere og israelere som er sysselsatt i frysing av midlene til PGFTU. de israelske koloniene.
Abu Umar driver faglig arbeid i kvegbåsene
Palestinasolidaritet 4-2012 36 De planlegger også sak mot Histadrut tekt og større fattigdom, og fører igjen til og/eller okkupasjonsmakta om den umen- høyere palestinsk arbeidsinnvandring til neskelige behandlinga av de palestinske Israel og til koloniene, med andre ord arbeiderne ved kontrollpostene ved over- indirekte etnisk rensing. Utbygging av gangene til Israel, de krever fulle faglige koloniene og arbeidsplassene der støttes rettigheter for alle som jobber i Israel, og som kjent av den israelske regjeringen. at Histadrut skal slåss for dette kravet. Så langt er det ingenting som tyder på at Dette øker fortjeneste og profitt på okku- Histadrut skal bry seg det minste om ver- pasjonen, og reduserer de totale utgiftene ken arbeidere eller arbeidsbetingelser for til okkupasjon tilsvarende. Det oppstår palestinerne i disse områdene. også en palestinsk elite som profitterer på okkupasjonen. Avhengigheten av Israels Økonomisk avhengighet økonomiske utvikling øker, også i koloni- Økonomien i de palestinske områdene er ene, noe som kan forklare det palestinske avhengig av, og tett knytta sammen med lederskapets blasse motstand mot å stoppe den israelske økonomien. I 2001, året etter utbygginga. Og PA henvises til utenlandsk at den andre Intifadaen starta, kom hele 86 hjelp og internasjonale investeringer for å % av importen til de palestinske områdene overleve. fra Israel. Samtidig som 64 % av den pa- lestinske eksporten gikk til Israel. Palesti- Over hele Vestbredden var det i begynnel- nerne var den tredje største handelspartne- sen av september streiker, demonstrasjoner ren, etter EU og USA. og protestaksjoner, mot PA, på grunn av stor prisstigning og økte skatter. For pales- De industrielle sonene ødelegger all fram- tinerne er nå så fattige og utarma at de tid for en uavhengig palestinsk økonomi. knapt har råd til å brødfø familien, og de Produkter herfra utgjør en stor del av isra- nærmer seg sultegrena med faretruende elske lav-teknologi-produksjon. Billige fart. En av våre venner i Stop the Wall, forbruksprodukter produsert i de industri- Anti Apartheid Grassroot Campaign venter elle sonene konkurrerer med palestinske at hele den palestinske økonomien kom- småskala-produsenter om markedsandeler. mer til å kollapse i nær framtid. Oslo- Det palestinske markedet er det tredje avtalen er ikke glemt på den palestinske største for den israelske industrien. Dette grasrota, og avskaffelse av avtalen og vanskeliggjør alle forsøk på å etablere en Paris-protokollen var sentrale paroler un- egen palestinsk økonomi. Problemene med der protestene. Det gleder en nordmanns å klare seg i konkurransen for de små hjerte. palestinskeide bedriftene fører til lav inn-
37 Palestinasolidaritet 4-2012 Besøk i Gaza under Ramadan og Eid
Denne gangen slapp vi inn i Gaza Frikvarter fra elendigheten uten problemer. Hva skulle vi i Det er vanskelig å leve i Gaza. I følge FN er det i Gaza? Vi skulle besøke barnehage- dag 1.7 millioner på ne som Kvekerhjelp støtter. “Greit, Gaza-stripen, og befolk- bare gå”. ningen vil sannsynligvis øke til 2.1 millioner, dvs. Tekst og foto: Kristin Eskeland, 5800 mennesker på en Kristin Eskeland styreleder Kvekerhjelp kvadratkilometer. I Nor- ge er det til sammenligning 1,7. Probleme- Det var et uheldig tidspunkt for våre part- ne med strøm, vann, utdanning og helse vil nere, mot slutten av Ramadan og midt i bare øke i tiden som kommer. Altfor Eid-festen. Til tross for fasten som forbyr mange, både barn og voksne strir med muslimer å spise eller drikke fra kl. 04 til psykiske problemer pga av okkupasjon, kl. 19.30, i 35 graders varme, til tross for ufred, vold og fattigdom. Barnehagene tiden som kan sammenlignes med julstria i som Kvekerhjelp har støttet siden 93 er Norge, til tross for fattigdom og elendig- som et frikvarter fra elendigheten. Fem het, folk stilte opp! For en gjestfrihet, for dager i uken får 1500 femåringer være en vennlighet! “Welcome to Gaza” var vanlige barn, leke og lære i et trivelig gjennomgangstonen overalt hvor vi kom. miljø med flinke lærere. Egentlig er det en Vi nordmenn har mye å lære! førskoler for femåringer, opplegget skal gi barna et godt utgangspunkt før de begyn-
Palestinasolidaritet 4-2012 38 ner på vanlig skole. Sammenlignet med danning for at de skal makte å takle barnas norske barnhager er det trangt. I hver bar- traumer og psykiske problemer. Gaza nehage er det minst 100 barn og hver lærer Community Mental Help har i flere år har ansvaret for minst 25 barn. Vi som bidratt med kurs for lærere, møter med besøkte barnehagene i august var imponert foreldre og konkret hjelp for barn med over det vi så. Trivelige, fargerike lokaler, problemer. vennlige, flinke lærere. Flere organisasjo- ner har støttet barnehagene med midler til Opplegget er det samme i alle barnehage- å bygge om, reparere og fornye, men ingen ne, med stor vekt på lek og kreative aktivi- vil bidra til lønn og drift. Uten hjelpen fra teter. Dagen er delt i fire, en time i et Norge risikerer de å ha 13 fine, fargerike “bokstavrom”, en i et “tallrom”, en i rom- barnehager uten lærere og uten barn! met for fortellinger, skuespill og dukketea- ter, og en time med fri lek ute. Lærerne I tillegg til selve driften har Kvekerhjelp viser en fin blanding av varme og vennlig- også sørget for at lærerne har fått etterut- het og disiplin som er helt nødvendig med så mange barn samlet på ett sted. Det er alltid fint å se at disse barna får hjelp til å takle hverdagen og at de i noen timer hver dag tross elendigheten kan ha det fint sammen med andre barn i trygge, trivelige omgivelser.
Bildene: Barnehagene er fargerike og trive- lige med leker av mange slag. Lærerne har selv laget artige, per- sonlige dukker, leker og materiell. Utearealene har fine lekeapparater hvor barna kan boltre seg i fri lek.
39 Palestinasolidaritet 4-2012 Kunstnerutvalget på arbeidsreise
Helt kort om Kunstnerutvalget: Kunst- ANDRE (6): Palestinian Assosiation of Cul- nerutvalget skal jobbe for et tettere tural Exchange (PACE), Ramallah. Det samarbeid mellom norske og pales- Danske Hus i Ramallah. Project Hope i Nablus. Leder for den palestinske samfunns- tinske kunstnere. Gruppen skal være organisatoren i Budrus, Ayed Morrar. Besøk en pådriver for å fokusere på og trekke hos beduinerfamilien Rashay-dah i Massfara med seg flere i aktiviteter med fokus i Jerusalem Wilderness utenfor Hebron. på Palestinas situasjon i Norge. Det Samaritanermuseumet i Gerzim i Nablus. planlegges en støttekonsert i Oslo 2013/14. I tillegg har vi hatt møter med enkeltpersoner og kontakter som vi ble tipset om underveis Tekst og foto: Kunstnerutvalget på reisen. 3 møter ble avlyst på grunn av Checkpointproblemer (Kunstnerorganisasjo- Det planlegges en større konferanse i Am- nen Idna i Kfur Yasim, Al Quds universitet man (for å få med den palestinske diaspora- for omvisning med ledelsen, og møte det en) 2014/15 hvor norske og palestinske norske represen-tasjonskontoret i Al-Ram). organisasjoner skal delta for et bredere sam- arbeid. Finansiering skal i hovedsak søkes Å gå i detalj på hvert enkelt møte vil bli for eksternt. Reisen som nå er foretatt er finansi- langt i medlemsbladet, men kunstnerutvalget ert av de reisende selv. har laget en utfyllende rapport på 30 sider som er sendt ut til medlemmer og som vil Kunstnerutvalget har hatt møter med følgen- legges ut på Palestinakomiteens nettsider, de institusjoner på sin Palestina-reise: samt på kunstnerutvalgets blog.
Et lite utdrag fra reisen er likevel på sin UNIVERSITET (3): School of Fine Arts, An- Najah National University i Nablus. Al-Quds plass.
University i Jerusalem. Bir Zeit museum ved Vi ankom Jerusalem natt til 12.september. universitetet i Ramallah. Passkontrollen forløp som vanlig, noen av
oss slapp greit igjennom, andre ble tatt til VISUELL KUNST / SKULPTUR / HÅNDVERK siden og spurt om de merkeligste spørsmål. (6): Contemporary Art Foundation, Al Ma´mal i Jerusalem. Hebron Glass & Cera- Videre; den israelske taxisjåføren hadde aldri mics Factory i Hebron. Hirbawi Textile i hørt om Jerusalem hotell og ville heller ikke Hebron (Palestinas eneste tekstilfabrikk hvor anerkjenne at det i det hele tatt fantes noen det tilvirkes Khofier (Palestinaskjerf). Pales- hoteller i Øst-Jerusalem. Vi konstaterer at vi tinian Assosiation of Contemporary Art er ankommet et konfliktområde. Selv om vi (PACA) i Ramallah. Popular Art senter i er her som kunstnere vil vi hele tiden bli Ramallah. Women of Hebron i Hebron. konfrontert med det politiske systemet og vanskelighetene okkupasjonen fører med LITTERATUR (3): Litteraturhuset i Jerusa- lem. Tamer Institute for Community Educa- seg. Vi er jo også alle med i Palkom og har tion i Ramallah. Ogarit forlag i Ramallah. en sideagenda som går på å skape en be- visstgjøring her hjemme om den palestinske MUSIKK(2): Al-Kamandjati i Ramallah. Nawa Institute i Ramallah. situasjonen, mens vi samtidig møtes over kunsten som en alternativ vei å gå i solidari- TEATER (1): Ashtar Theatre i Ramallah. tetsarbeidet. Gjennom kunst kan vi skape et BARN OG UNGE (1): The Childrens Happi- ness Centre i Hebron. annet perspektiv og gå gjennom andre kana- ler.
Palestinasolidaritet 4-2012 40 Ideen til et kunstnerutvalg kom i fjor da vi kommen festivalsamarbeid og utvekslings- deltok på en mosaikkworkshop med pales- programmer. Det som mange påpekte var tinske kunstnere i Ramallah. En direkte følge viktigheten i å ha norske samarbeidspartnere av denne workshopen er at palestinske slik at det ble et større mangfold når det skal kunstnere kommer til repverkstedet i Har- søkes støtte fra tilskuddgivere. danger for å lage rep i lag med den norske gruppa som var der i fjor (dette prosjektet Etter den første uken hadde vi fått mange har fått navnet Human Roots og koordinator inntrykk og nye ideer. Samtidig hadde vi her er billedkunstner Elisabeth Medbøe). også en del problemer på checkpointer. Käthe hadde ikke fått stemplet passet sitt på Norske kunstnere har gjennom flere år reist Ben Gurion-flyplassen, noe som skapte ned til Vestbredden med ulike prosjekter ekstra problemer, blant annet på checkpoin- (eksempelvis Henrik Placht som var med på tet Qalandiya. Vi opplevde også å måtte - opprettelsen av Kunstakademiet i Ramallah. dokumentere en direkte følge av Norsk UD´s Haakon Gullvåg som har hatt flere samar- tilbakesendelsespolitikk (se egen sak om beidsprosjekter på Vestbredden, eller ung- Maher i dette nummeret av medlemsbladet). domshuset Tvibit i Tromsø som har et bredt Vi så hvordan bosettingene ekspandere og filmsamarbeid med Gaza). spiser opp mer og mer land og vi opplevde direkte følger av separasjonsmuren som Kunstnerutvalget ble møtt med stor entu- gjorde at flere av våre møter måtte avlyses. siasme ved presentasjon av ideen om et bredere organisasjonssamarbeid og det frem- Helhetlig ser kunstnerutvalget denne reisen kom flere ulike ideer som kun-stnerutvalget som særs vellykket. Vi har lagt en grunnstein vil forsøke å videreformidle til de ulike nors- for et videre samarbeid og vi jobber nå med å ke organisasjonene. Det som flere av de få ut informasjonen, samt planlegge en event palestinske organisasjonene etterlyste var i Oslo og en konferanse i Amman. Vi tar direktekontakter med de riktige samarbeids- veldig gjerne i mot innspill og input. Og – partnerne. Mange var ute etter hjelp til om noen vil ha mer informasjon enn det dere workshops innen ulike felt. De ønsket vel- finner på nettsiden og bloggen, så ikke nøl med å ta kon- takt med oss.
Link: http://palkom- kunst.blogspot. no/
Kunstnerutvalget på Hirbawifabrikken i Hebron. Fra venstre: Daglig leder av fabrikken. Åsa Helle. Käthe Øien. Yassir som startet fabrikken i 1961. Marie Skeie. Lene E. Westerås. 41 Palestinasolidaritet 4-2012 Det palestinske folkehelseinstituttet Instituttet startet opp 1. mars i år, skal med min erfaring fra FHI hjelpe til og er basert på et samarbeid mel- med å etablere et palestinsk folkehelsein- stitutt. lom norske UD, WHO, den pales- tinske selvstyremyndigheten og Lite men viktig institutt Folkehelseinstituttet (FHI). Hva er rollen til WHO, norsk UD og FHI? - Prosjektet begynte i mars i år og skal Tekst og foto: Jan Briseid vare i to år. WHO er prosjektansvarlig. I løpet av denne perioden skal formalitetene, Bjørn G. Iversen, avdelingsdirektør ved herunder lovgrunnlaget, være på plass, og FHI, reiste i den forbindelse ned til Vest- instituttet skal da styres og drives av de bredden for å bistå i etableringen av insti- palestinske selvstyremyndighetene (PA). tuttet. Han fortalte meg om dette da vi og En intensjonsavtale for prosjektet ble un- andre nordmenn feiret 17. mai i Jerusalem derskrevet av fire parter i november 2011 i våres, og jeg tok nå kontakt for å høre (Av den palestinske statsministeren, Salam mer om prosjektet. Fayyad, daværende norske utenriksminis-
Hva var initiativet og tanken bak dette ter, Jonas Gahr Støre, lederen for kontoret instituttet? til WHO på Vestbredden og Gaza, Tony - Initiativet kom fra flere hold og begynte i Laurance, og direktøren ved Folkehelsein- 2008. Norske UD-ansatte, palestinere og stituttet, Geir Stene-Larsen). nordmenn som arbeider med folkehelse og I tillegg til WHO og PA, skal FHI være en samfunnsmedisin snakket sammen og faglig rådgiver, mens norske UD har do- diskuterte behov og muligheter for et pa- nert pengene, 23 millioner kroner. lestinsk, nasjonalt folkehelseinstitutt, blant annet som et ledd i nasjonsbygging. Norge - Prosjektet er foreløpig lite. Det er ansatt har tidligere bistått palestinske selvstyre- en palestinsk prosjektleder, forskningsle- myndigheter med å opprette et palestinsk der og kommunikasjonsleder i tillegg til statistisk sentralbyrå etter liknende ret- noe støttepersonell. Og fra WHO er det ningslinjer og tanker. kommet en person som jobber med helse- informasjonssystemer. I tillegg er vi to Kort fortalt, hva gjør et slikt institutt? utenlandske, meg og en italiensk konsu- - Slagordet vårt er «Information for ac- lent. Vi kommer nok til å ansette noen tion» Det skal samle kunnskap som finnes flere i prosjektet i tiden framover, i tillegg eller utarbeide ny gjennom forskning og til å lyse ut noe konkret prosjektarbeid. analyse av helsedata, bearbeide dette og Totalt blir det vel snakk om en 10-15 per- produsere helseråd som kan være til nytte soner i prosjektperioden. Når vi vet at FHI for myndighetene og befolkningen innen i Norge har over 1100 ansatte, er dette lite. folkehelse. Mye vil være forebyggende Prosjektet har fått kontorlokaler i Ramal- helsearbeid. lah, hvor de kommer til å være en stund. Og hva er din rolle? Avhengig av vekst etter prosjektperioden - Jeg er utlånt (sekondert) fra det norske når instituttet formelt er etablert, vil det Folkehelseinstituttet (FHI) til WHO for nok være ønskelig med større lokaler. West Bank and Gaza. Tittelen min er seni- Tony Laurance fra WHO sa i forbindelse orrådgiver (Senior Technical Advisor) og med signeringen av avtalen at han forven- Palestinasolidaritet 4-2012 42 ter at instituttet vil bygge relasjoner med - Palestina, som mange andre mellominn- akademiske institusjoner i Palestina. tektsland, har tatt over mange av Vestens dårlige levevaner. Kroniske sykdommer Hvilke institusjoner og universitet er med? utgjør den største sykdomsbyrden. Hjerte- -Både prosjektet og det senere instituttet og karsykdommer, kreft, hjerneslag og skal og vil samarbeide tett med mange diabetes er de viktigste dødsårsakene. Og viktige institusjoner, blant andre alle uni- mye skyldes dårlige levevaner. Mange versitetene som jobber med folkehelse, de røyker (Bjørn har tidligere fortalt meg at ulike avdelingene i Helsedepartementet, andelen røykende palestinske menn er så helsetjenesten, andre departementer, høy som 60-70 %), folk mosjonerer lite, er UNRWA og andre FN-organisasjoner og overvektige og har et kosthold fullt av frivillige organisasjoner. Den palestinske raske karbohydrater. Mange av utfordring- helsetjenesten er fragmentert, og bistanden ene for det nye folehelseinstituttet ligger i likeså, så vi har jobbet mye med å sam- å bistå med å skaffe bakgrunnsdata og ordne og samarbeide med alle som jobber hjelpe til å endre levevanene. Da må vi innen dette feltet. også hjelpe til å bedre kvaliteten på nasjo- nale helsedata som ikke er helt pålitelige i På spørsmål om hvilke signaler de har dag. mottatt fra Israel, svarer Bjørn at det ikke eksisterer formell kontakt med dem, men I tillegg lever palestinerne her i en noe at han i alle fall fått alle nødvendige ar- spesiell situasjon, noe Bjørn påpeker. beidstillatelser og identitetspapirer. - Et helseområde som er spesielt for Pales- Vestens dårlig levevaner. tina er hvilken effekt okkupasjonen har på Hva kan vi si om den palestinske folkehel- folks helse. Begrensninger i tilgang til sa? Hvor ligger de største utfordringene? helsetjenestene, trakassering og undertryk-
Signering av avtalen. Fra venstre: Geir Stene-Larsen, Jonas Gahr Støre, Salam Fayyad og Tony Laurance
43 Palestinasolidaritet 4-2012 king har en stor innvirkning på folk. Men Okkupasjonen utgjør imidlertid ikke den det kan være vanskelig å måle hvor stor største hindringen for innsamling av data. denne innvirkningen er sammenliknet med andre helseplager og sykdommer. - Med unntak av Øst-Jerusalem som er en egen utfordring, er ikke okkupasjonen Og hvordan er helsesystemet for øvrig? Vil hovedproblemet med å skaffe god infor- folk kunne få den hjelpen de trenger? masjon. Det tar lang tid å bygge opp en Kunnskap om folkehelsa er én ting, be- god kultur med å samle høykvalitetsdata handling en annen. og bearbeide den på en måte som er til - I forhold til en del andre land i regionen nytte for myndigheter og befolkningen. bruker Palestina relativt mye penger på Noe av det første vi griper fatt i er evalue- helsetjenester til befolkningen, men det er ring av nåværende nasjonale registre for å ikke sikkert at tjenesten er organisert på en komme med anbefalinger om forbedringer. optimal måte. Egentlig ligger dette utenfor Dette gjør vi sammen med helsetjenesten mandatet til et folkehelseinstitutt, men vi og helsedepartementet. kan kanskje hjelpe myndighetene med å skaffe dem bedre styringsdata. Hvordan vil du oppsummere det første halvåret? Hva med innbyggerne i Gaza? - Prosjektet begynte nokså forsiktig. Det - For at et nytt institutt skal kunne kalle var viktig for meg å bli kjent med folk, seg nasjonalt, må både Vestbredden og institusjoner og prosesser i Palestina, og Gaza med. Foreløpig har ikke helsemyn- framdriften var langsommere enn jeg had- dighetene i Gaza konkludert med at de vil de trodd den ville bli. Nå begynner den å delta, men vi har gode samtaler med dem skyte fart. Vi har lagt et grunnlag for vide- om dette. re arbeid, og det skjer mye i høst.
Fra bærekraftig til handlekraftig Til slutt, hvordan vil dere måle/følge opp Hva er de største utfordringene ved etab- vaksineprogram og mødre- og barnedøde- leringen og driften av instituttet? Hvordan lighet? skal dere få samlet inn nødvendig informa- - Vaksinasjonsdekningen i Palestina er tett sjon på okkupert land? oppunder 100 %, og høyere enn i Norge. Mødre- og spedbarnsdødeligheten er lav - Den største utfordringen så langt har vært sammenliknet med andre land i Midt- å samle alle til å være med å støtte pro- Østen. Men det kan være grunn til å stille sjektet. En del er desillusjonerte med tanke spørsmål ved nøyaktigheten av alle disse på palestinsk statsdannelse, og er mer offisielle tallene. Noe av det prosjektet vil opptatt av hvilke fordeler de selv kan ha, jobbe med er å evaluere registrene og heller enn hvilken nytte landet kan ha. En kvalitetssikre tallene. annen utfordring når instituttet formelt er etablert er å sikre økonomisk drift. Norge Vi ønsker Bjørn G. Iversen og det pales- kan ikke være enesponsor av det. For at tinske folkehelseinstituttet lykke til videre. det skal være bærekraftig må vi begynne i det små og lage et lite, men handlekraftig institutt. Så kan det heller vokse med ti- den.
Palestinasolidaritet 4-2012 44 Med pennen som våpen I denne artikkelen vil jeg presentere Palestinsk motstand og Israels politikk tre unge menn som brenner for rett- For tiden er jeg ovversetter for et bokpro- sjekt som skal publiseres i Tyrkia, Indone- ferdighet, frihet og menneskeverd i sia og Storbritannia. Boken er en samling Palestina. De jobber hardt for at av biografier skrevet av palestinere som verden skal se og lese nyhetene har sittet deler av liivet sitt i israelske feng- deres. sel. Det hender ofte, når jeg arbeider med disse tekstene, at jeg blir sterkt grepet; det Tekst: Mee Bolann kjennes nesten som om disse stundene er Foto: Magne Hagesæter de mest rørende og sentimentale i hele verden og i hele livet mitt. Forfatterne Waleed Al-Meadana (f. 1990) beskriver så mangge år med ydmykelse, Journalistikk og oversettelse er mine ar- isolasjon og smerte: Mange satt fengslet i beidsfelt. Jeg skriver artikler og poesi om flere tiår. De mistet så utrolig mye og ble alt som er knyttet til Palestina. Så langt har utsatt for nesten ubeskrivelige lidelser. For jeg ikke en egen blogg. Tekstene jeg skri- eksempel var det flere fanger som ikke ver blir publisert i lokale aviser eller i fikk se eller bli kjent med barna sine, for nettmagasin (Mondoweiss og Aish). Jeg er de ble fengslet da barnet var spedbarn. Og også aktiv bruker av Twitter og Face- da de endelig slapp ut av fengsel var barna book. Der kan du finne meg under navnet blitt voksne uten dem. Flere fanger mistet mitt. pårørende i tiden de var fengslet. En mann fikk først vite at moren hadde blitt drept flere år etterpå. Han fikk aldri ta farvel med henne, og hun hadde alltid vært anke- ret i livet hans.
Motstand - en tradisjon og en skjebne Min far var en frihetsforkjemper under den første Intifadaen. Han brukte pistol og kuler. Min far var 21 gammel da han ble skutt i ryggen. Han var da på min alder. Denne historien har jeg vokst opp med, og jeg pleide å tenkke: ”Hva om jeg blir skutt?” Min venn, Mohammed, er på min alder. Mohammed oog jeg ble oppdradd sammen, vi spiste sammen, vi gikk på skolen sammen, lekte sammen. Alt i livet har vi delt, og for to uker siden mistet han hele den høyre foten, deler av venstre foten pluss en del tarmer. Israel sendte en bombe mot en bil på gaten, og Mohammed var tilfeldigvis i nærheten.
Inntil nylig drømte jeg om å dra vekk fra Gaza-stripen, bosette meg en fredelig plass 45 Palestinasolidaritet 4-2012 og aldri komme tilbake, men den siste perioden bodde jeg i Bay Ridge i New tiden har jeg forandret mening. Dette var York. Dette er et nabolag hvor det bor en periode der det plutselig var vanskelig å veldig mange palestinske immigranter. Jeg skrive og sette ord på - ting stoppet opp tok t-banen til solidaritets demonstrasjoner inne i meg. Siden har jeg forstått: Jeg må og traff alltid på flere av de palestinske bo i Palestina og gjøre motstand, og lapto- naboene mine. Vi kom i snakk og ble pen min skal være våpenet mitt. Om jeg bedre kjente med hverandre. Siden be- får reise ut i verden skal jeg alltid vende stemte jeg meg for å bli med den første tilbake til landet mitt. En dag skal jeg gifte internasjonale post-Mubarak delegasjonen meg med en palestinsk kvinne, vi skal få med aktivister til Gaza-stripen. Vi var barn, og jeg skal fortelle dem alle historie- omlag et dusin aktivister hovedsakelig fra ne jeg vet. Jeg skal oppdra dem godt og Egypt og Irland med unntak av en greker, lære dem å elske Palestina. Jeg skal lære meg selv og en annen fra USA. Planen vår dem godhet gjennom gode handlinger. Om var å tilbringe to dager på Gaza-stripen, dette gjør at jeg blir omtalt som terrorist, men så ble flere av oss værende et par slik Israel kanskje vil, skal jeg fortsette måneder. Nå er det bare jeg som er igjen denne kampen med stolthet. her fra min delegasjon. Dette er min 17. måned på Gaza-stripen. Åpn øynene og hjertet Jeg ønsker at verden skal kjenne vår histo- Jeg er et politisk dyr rie og vite at vi fremdeles lever trass i våre Gaza har vært en ordentlig flott plass å tragiske omstendigheter. Jeg ønsker at være. Menneskene her er veldig vennlige verden skal utfordre den israelske propa- og inkluderende. Det er enkelt å bli invol- gandaen og lære flere historier enn det de vert og delta som aktivist, og det er mange vestlige mediene kan tilby. Kom på besøk til Palestina og se sannheten med egne øyne! Vi er gode, enkle og vennlige men- nesker. Vi har ingen F16-fly, Apache heli- kopter, tanks, droner eller bulldosere. Vi har ingen mektig hær. Vi er vanlige folk. Vi er fattige. Vi slåss tilbake med ord. Vår kamp og vår virkelighet er som Rafeef Ziada sier med sitt dikt:
”We teach life, Sir” (http://www.youtube.com/watch?v=aKu cPh9xHtM). Israel vil få vansker den dagen når flere våkner ser hvordan vi egentlig har det.
Joe Catron (f. 1980) Mitt politisk engasjement begynte for vel 10 år siden da jeg ble involvert i ”The Global Justice Movement” . Under ”Cast Lead” i 2008 og 2009 ble jeg veldig inter- essert og engasjert i Palestina. I denne
Palestinasolidaritet 4-2012 46 media-saker og bestemmer de fremtidige tema som er viktig å jobbe med her. En ”hashtagene”. Det er i hovedsak det som annen fordel er at jeg heller ikke lar meg allerede er dagsaktuelt som vi fanger opp stresse av de israelske angrepene. Vanlig- og fortsetter å arbeide med. Fange-sakene vis er det mange aktiviteter og flere for- er for eksempel dagsaktuelle og gir sterk skjellige initiativ å velge mellom, men nå resonans i Gaza. BDS-aksjoner er etter som det er Ramadan er det forholdsvis min vurdering like politisk viktig og aktu- rolig. Da tar jeg meg litt ferie og slapper elt, men denne saken krever mer arbeid for av noen dager. å engasjere aktivister i Gaza. Det har også hendt at vi blir invitert til å delta og sam- Det er selvfølgelig også mange andre tema arbeide med andre solidaritetsgrupper om som er interessante og viktige i andre deler en felles saker. Teamet vårt har i denne av verden, men for tiden er jeg bosatt og perioden klart å opprette og stabilisere et har mitt virke i Palestina. Jeg er et politisk globalt nettverk som vi koordinerer ved dyr som trives godt med de politiske akti- hjelp av SMS, e-post, facebook og Twit- vitetene jeg kan gjøre her. Situasjonen for ter. palestinerne er kompleks og omfangsrik både i lengden og bredden. Det historiske Om noen er interesserte i å delta på våre bakteppet strekker seg fra den etniske aktiviteter eller du ønsker å invitere oss til rensningen i 1948 og helt frem til våre å delta i felles Twitter-storm er det bare til dager. Jeg skriver om denne historiske og å ta kontakt med meg: dagsaktuelle helheten og publiserer tekste- ([email protected]), Jiji ne mine på ulike nettmedier som Electro- ([email protected]) eller Yousef nic Intifada, Mondoweiss ([email protected]). Vi er også behjelpelig om du kjenner deg kunn- eller andre lokale og internasjonale infor- skapstørst og har lyst å vite mer om denne masjons sentre eller aktivist sider. Jeg har typen Twitter-aktivisme. Jiji har for ek- også en egen blogg, men den bruker jeg sempel laget et arkiv over alle ”hashtagse- hovedsakelig til å speile de publiserte ne” våre, innholdet og aktørene. artiklene som jeg er spesielt fornøyet med (http://joecatron.wordpress.com/). Målet Tips til andre Twitter-aktivister mitt er å tiltrekke interesse og oppmerk- Da vi begynte med trending tok det tid før somhet til sakene jeg skriver om. vi forstod teknologien. Den første perioden var en testperiode for oss. Benjamin Do- Twitter-trending herty hadde skrevet en artikkel om Twitter Jeg er medlem av ”Gaza Twitter Team” på The Electronic Intifada som var til stor også omtalt som ”Trending Palestine” nytte for oss, men vi gjorde likevel litt (Jncatron). Vi ble inspirert av ad hoc- prøving og feiling under denne lærings- teamet til Khader Adnan og organiserte prosessen: For eksempel lærte vi at når vi oss på Twitter for å være med og støtte brukte multiple ”hashtags” kan ikke Twit- hans kamp for rettigheter. Målet vårt har ter-stormen bli til en trend. Vi lærte også siden vært at Gaza-stripen skal ha en egen fort at vi må bruke helt nye ”hashtags” for organisering som leder og samler aktivite- å trende. Og om et medlem begynner før tene på Twitter. For å få dette til har vi gitt tid kan dette ødelegge trend forsøket. organisert åpne møter hvor vi inviterer Hvor mange mennesker som må Twite for samtlige til å delta i beslutningsprosessene. å trende er dessuten uforutsigbart og av- De fremmøtende diskuterer kommende henger av hvilke andre ”hashtags” som er
47 Palestinasolidaritet 4-2012 aktive på samme tidspunkt og deres aktivi- elskkunnskaper. I tillegg var blokaden, tetsnivå. Det finnes jo ikke en effektiv som ble opptrappende i 2007, en veldig global koordinering siden Twitter er et motiverende faktor for meg. Mine første åpent og fritt sosialt media. artikler var nettopp om blokaden og het ”During the time of the Siege”. Innovasjon, tillit og god koordinering er altså grunnleggende for å få til å skape en Jeg er også en ivrig Twitter-bruker trend på Twitter, for hvem som helst kan (@YousefAljamal). På Twitter har jeg hoppe inn, når som helst, og gjøre sitt. Et sammen med Jehan og Joe etablert et soli- annet lurt triks er dessuten å forberede daritetsteam for palestinasaken. Vi har Twitsene før selve stormen, for da kan du organisert og samlet over 400 Twitter- ha mer frekvente Twits og har dessuten mennesker som sammen skaper trender på mer tid og kapasitet til å lage Twits på Twitter. Nettverket består av aktivister fra innfall underveis. Gaza, Vestbredden og mennesker i andre deler av verden som viser solidaritet med Internasjonal solidaritet og palestinske oss. aktivister Gaza-stripen har et stort antall velartiku- Trendene lager vi ved å organisere en lerte og smarte folk som benytter de sosia- felles Twitterstorm på e t gitt tidspunkt for le mediene. Det samme gjelder for Vest- bredden. Jeg har tenkt at det er disse fol- kene og nettressursene en bør sjekke ut hvis en ønsker å lære eller vurderer å delta i motstanden. Jeg har sett flere liste over palestinske aktivister og bloggere, for eksempel ligger det en på beyondcompro- mise.com. Etterpå, når en er blitt mer kjent med saken og nettverket kan en lettere vurdere og letter velge interessefelt og samarbeidspartnere. Selv kunne jeg ønske meg flere internasjonale aksjoner. Ta kon- takt med oss så kan vi samle kreftene!
Yousef M. Al Jamal (født 1989) På arbeid organiserer jeg foredrag om politikk og media for ”Center for Political and Development Studies”. I tillegg arbei- der jeg med oversettelse og blogging. Jeg forfatter artikler om situasjonen i det ok- kuperte Palestina: (http://yeljamal.wordpress.com/). Det var i 2009 jeg først begynte med å forsøke å skrive om dette, men det ble ikke noe ordentlig innsats før i 2010 da skrev jeg forresten ukentlig. På dette tidspunktet hadde jeg endelig oppnådd gode nok eng-
Palestinasolidaritet 4-2012 48 en utvalgt sak eller person vi mener fortje- nens ofre. Hun ble plutselig syk. Behand- ner oppmerksomhet i media. For eksempel lingen hun trengte var enkel, men util- gjorde vi en Twitter-storm for Hana Sha- gjengelig på Gaza-stripen på grunn av labi og hadde så mye aktivitet at saken ble manglende utstyr. Da hun endelig fikk ”trendet”; når sakene våre kommer på tillatelse av israelske myndigheter var det Twitter sin internasjonale forside har det for sent, og hun døde et par dager etter at en effekt – da vil millioner se saken og bli hun ble innlagt på sykehuset i Egypt. Vårt oppdatert. Dette har vi fått til fem ganger. neste problemet ble å få fraktet liket hen- nes hjem igjen til Gaza-stripen for begra- Alle som vil være med i nettverket vårt er velse. velkomne. Send meg en e-post ([email protected]). Det Veien videre eneste som er nødvendig er at du har en Jeg og alle andre aktivister i verden må Twitter-konto og kan snakke tilstrekkelig fortsett arbeidet for å verne verdiene vi engelsk eller arabisk for å forstå saken og tror på. Palestina regner med oss, og vi så kan du Twitre på ditt eget språk på palestinere ønsker å lede motstanden, men oppgitt tid under den utvalgte ”hashtagen.” enhver er velkomment til å vise solidaritet og være med-ambassadører for Palestina. Å skriving er å vise motstand Israel har alt tapt noen av PR-slagene så vi Tekstene mine representerer en form for har ingen grunn til å gi opp kampen. Det motstand. Noen ganger kan pennen bli kommer en tid når likhet, rettferdighet og mektigere enn våpen. Målet for motstan- fred vil vinne i Palestina, for sannheten har den er sivil og politisk frihet for meg selv fått en sterkere stemme. Vi må fortsett å og for det palestinske folket. Dette er ver- spre informasjon om Palestina - jo mer vi dier som er uforenlig med den israelske jobber med dette, jo mer isolert blir Israel okkupasjonen. De fleste problemene våre med sin apartheid-politikk, og desto nær- er nemlig knyttet til okkupasjonen: flykt- mere vil palestinerne komme rettferdighet ningene, den ulovlige muren og landrøve- og uavhengighet. ri, politiske fanger, restriksjoner på beve- gelse, ressursmangel, osv. Jeg vil vise Selv om jeg kanskje aldri treffer dere som verden den daglige ydmykelsen og lidel- har solidaritet med oss vil jeg takke dere sen vi utsettes for som følge av okkupa- for innsatsen og for troen på menneske- sjonen. Søsteren min var en av okkupasjo- verd – dere gjør en fin jobb!
Murvegg på Gaza- stripen
49 Palestinasolidaritet 4-2012 Turen over alle turer –
Palestinakomiteens studietur! Vi var en mangfoldig og fargerik opplegg, ofte med andre, helt banale grun- gruppe på 10 personer som deltok ner. De markerer også nakbadagen. Det som er palestinernes dag der de markerer på Palestinakomiteens studietur fordrivelsen er Israel nasjonaldag. De sommeren 2012. markerer den med å dra til steder der det før har vært palestinske landsbyer og hatt Tekst og foto: Morten Sortodden markeringer der. De fortalt at mange ste- Vi var alt fra arkitekter, lærere, psykiatere der er det blitt plantet skog for å skjule og kulturarbeidere, så således hadde vi restene etter landsbyer. Møtet med Zoch- mange innfallsvinkler for å forstå det vi så, rot var veldig bra og nyttig, og vi synes og fikk mange fine diskusjoner, og ikke Palestinakomiteen bør knytte mer kontakt minst mye moro, både med hverandre og med dem. Det at det finnes sånne organi- de palestinerne vi var sammen med. Ar- sasjoner i Israel gir håp for fremtiden. rangementet i Palestina og Israel var det reisebyrået og organisasjonen PACE (The Når en reiser i Palestina ser en hele tiden Palestinian Association for Cultural Ex- muren, og blir minnet på hvor avskåret det chenge) som stod for, og vi var særdeles palestinske samfunnet er. Men, i sommer fornøyd med dem. var det færre checkpoints enn tidligere, og det gjorde det enklere for oss å reise rundt. Ingen av oss hadde problemer med å En kan lure på hvorfor, men en av grunne- komme inn, men en av oss ble avhørt i ca ne kan være at de allerede har fått muren, 1 time, men det gikk greit. De 2 første og lar ting bero inntil videre. dagene i Jerusalem fikk vi en kjempebra omvisning både i det gamle Jerusalem, og Et annet besøk som gjorde sterkt inntrykk en enestående innføring i den politiske var Qalqelia. Der er hele byen omringet situasjonen i Jerusalem nå. Guiden vår, av muren. Vi ble vist rundt av lederen for Mohammed, tok oss bl.a. med på en 8 en av helseklinikkene der. Mange av by- timers vandring gjennom gamlebyen der ens innbyggere arbeider utenfor byen, og alt dette ble vist. Undertegnede har vært i for å komme til arbeidet sitt må de passere Jerusalem sikkert 10 ganger før, men aldri porter, eller utganger som minner om ting sett så mye, eller lært så mye. vi ikke vil huske, og jeg tør påstå at det minnet mer om hvordan vi behandler dyr, Dag 2 var vi i Tel Aviv og hadde et møte enn noe annet. Det var 3 slike utganger med den israelske organisasjonen Zochrot for alle som bodde i byen. De som skal ut (http://zochrot.org/en). Zochrot betyr må stå opp svært tidlig, da de må passere ”remembering”, og det de primært arbei- mellom 0400-0630, og de må være inne der med er å spre informasjon i skolen om igjen mellom 1700-1900. Ellers er inn- ”nakbaen”, eller fordrivelsen av palesti- gangene stengt. Det var svært sterkt å se nerne ved opprettelsen av staten Israel. De dette. jobber spesielt opp mot skoler og lærere. Det å være med på dette arbeidet kan ha Vi besøkte også Freedom Theater i Jenin konsekvenser. Flere lærere har blitt opp- (http://www.thefreedomtheatre.org/). sagt for og brukt Zochrot undervisnings- Palestinasolidaritet 4-2012 50 Dette er et kulturelt senter og teater i Jenin team i Jenin i 2003, og det var fint å være som jobber spesielt med ungdom. De der nå under mer normale tilstander. Det lager egne stykker, jobber med psykodra- var yrende liv i byen, og det var flere res- ma, men setter også opp andre stykker. tauranter, kafeer, teater og kino. Jenin er Blant annet har de satt opp ”Animal Farm” en svært vakker by, og det er merkelig at av George Orwell, noe som var relativt så få legger turen dit når de er i Palestina. kontroversielt i Jenin. De har lagt ut mye På denne turen bodde vi på flere forskjel- på YouTube av ting de har laget så det er lige steder, og det var fint. Alle likte seg en glimrende mulighet til å bli mer kjent på det hyggelige gjestehuset Al Khouriya i med deres arbeid. Jiffna, som blir drevet av en familie. En følte virkelig at en var hjemme hos noen, I Jenin hadde vi også møte med guvernø- og ble møtt av en veldig gjestfrihet. ren i regionen. Han fortalte om den aktu- elle politiske situasjonen. Jeg var på krise- En annen opplevelse som var flott var det å overnatte hos beduine- ne i ørkenen sør for Bet- lehem under åpen him- mel. Beduinene var hyg- gelige, og en blir veldig godt kjent på alle måter når en må overnatte under ”primitive” om- stendigheter, og passere geiter, kameler og mer til når en skal gjøre sitt fornødne.
Jeg tror alle som var med synes det var en knallbra tur og vi ble veldig gode venner.
Ellers var vi også fire dager i Jordan. Noe som også var fantastisk. Men det er en annen historie.
51 Palestinasolidaritet 4-2012 Skal du reise til Midtøsten? Da er Al Quds de t rette sted
å kontakte! ∑ 6© ´°Æ ¢•≥¥©¨¨• ≠°Æß• ¥π∞•≤ Ø∂•≤Æ°¥¥©Æß ¶Ø≤ §•ß$ °¨¥ ¶≤° ®Ø¥•¨¨ © *•≤µ≥°¨•≠$ ∞≤©∂°¥ ©ÆÆ´∂°≤¥•≤©Æß © *©¶Æ°$ ®Ø¥•¨¨•≤ © '°∫°$ (µ¨• © 0•¥≤° ¥©¨ ¥•¨¥£°≠∞ © 7°§© 2µ≠ ∑ &Ø≤≥´™•¨¨©ß• ¶Ø≤≠•≤ ¶Ø≤ ¥≤°Æ≥∞Ø≤¥ ©Æ´¨µ§•≤¥ ¥≤°Æ≥¶•≤ +°©≤Ø 2°¶°® Øß ≤•¥µ≤ 6≈≤• ¢•®™•¨∞•¨©ß ≠•§ ©Æ¶Ø≤≠°≥™ØÆ Ø≠ ®∂Ø≤ §°Æ •Æ ´Ø≠≠•≤ ©ÆÆ © '°∫° ∑ "•©≤µ¥ •≤ Øß≥¬ •¥ °∂ ∂¬≤• ´µÆÆ≥´°∞≥Ø≠≤¬§•≤ Øß ß•Æ•≤•¨¥ ®°≤ ∂© ≠π• ´µÆÆ≥´°∞ Ø≠ -©§¥¸≥¥•Æ
∑ 6© ¶Ø≤≠©§¨•≤ Øß≥¬ ≥∞•≥©°¨ ¥µ≤•≤$ © ¥©¨¨•ßß ¥©¨ •ß•Æ ∞≤اµ≥•≤¥• ¥µ≤•≤ ∑ &Ø≤ •´≥•≠∞•¨ ب©∂•Æ∞¨µ´´•¥µ≤$ ∞¨°Æ¥• ب©∂•Æ¥≤≈≤$ ∂°Æ§≤•¥µ ≤•≤ © *Ø≥•¶ Øß -°≤©°≥ ¶Ø¥≥∞Ø≤$ ¢•≥¸´ ¥©¨ 0•¥≤° Øß 7°§© 2µ≠ ¸≤´•Æ•Æ © *Ø≤§°Æ ∑ 3°≠¥ §©∂•≤≥• §°ß≥¥µ≤•≤ © 0°¨•≥¥©Æ° ∑ &Ø≤ •ß•Æ ∞≤اµ≥•≤¥• ¥µ≤•≤ ´ØÆ¥°´¥ Ø≥≥ Øß ®¸≤ ®∂° ≥Ø≠ •≤ ∞¨°Æ¨°ß¥ ∑ 6© ≥•¨ß•≤ ≥•¨∂¶¸¨ß•¨©ß ¶Ø≤¥≥°¥¥ ¶¨π ¢©¨¨•¥¥•≤ ¥©¨ -©§¥¸≥¥•Æ Øß ≤•≥¥•Æ °∂ ∂•≤§•Æ
Kort sagt skal du ut og reise kontakt Al Quds. Besøksadresse: Grønland 12 www.alquds.no - [email protected] - telefon 22 11 00 26
Palestinasolidaritet 4-2012 52
Al Quds har fått inn mange nye varer
Besøk oss på nettsida: www.alquds.no eller butikken på Youngstorget og på Grønland.
• .π• ¥¥≤¸π•≤ ¶≤° 0°¨•≥¥©Æ° • 3°Æ§°¨•≤ 0°¨•≥¥©Æ©°Æ ∑°¨´≥ • .π ´•≤°≠©´´ ≠•§ Æπ• ≠¸Æ≥¥≤• • "≤ا•≤©•≤ • 6•≤°Æ§°¢Ø≤§ ≠•§ ´•≤°≠©´´ ¢Ø≤§∞¨°¥• • -π• Æπ• ¢≤ا•≤©•≤ • 6°´´•≤¥ ب©∂•Æ¥≤• • 0¨µ≥≥ ≠°Æß• °Æ§≤• Æπ• ∂°≤•≤ Øß ß°∂•©§••≤
Åpent Grønland: Mandag – fredag 09.30 til 17.00 Youngstorget: Mandag, torsdag, fredag 12-18.00, lørdag 12-16.00
Telefon: 22 11 00 26 E-post: [email protected]
53 Palestinasolidaritet 4-2012 Farlige forbindelser Norske bånd til den israelske okkupasjonen
Rapporten ”Farlig Forbindelser” ¶Ø≤ °≥≥©≥¥°Æ≥• ≥Ø≠ ´°Æ ¢≤µ´•≥ © ¶Ø≤ omhandler norske investeringer i ¢©Æ§•¨≥• ≠•§ ¢Ø≥•¥¥©Æß•≤ © Ø´´µ∞•≤ israelske selskaper som produserer ¥• Ø≠≤¬§•≤# %¥¥•≤ •Æ ∂µ≤§•≤©Æß &© Æ°Æ≥§•∞°≤¥•≠•Æ¥•¥ ß™Ø≤§• © °µßµ≥¥ på palestinsk okkupert jord og ¢¨• §•¥ ´ØÆ´¨µ§•≤¥ ≠•§ °¥ ©Æ≥¥©¥µ¥ norsk handel med slike selskaper. ¥•¥ ©´´• ≥´µ¨¨• µ¥•¨µ´´•≥ ¶Ø≤§© §• ®°§§• °∂≥¨µ¥¥•¥ ß°∂•∂©≤´≥Ø≠®•¥•Æ Av Runa Torp Vive ¥©¨ ¢Ø≥•¥¥©Æß•Æ•# -•Æ •¥¥•≤ Æπ• Ø∞∞ I tillegg ser rapporten også på innsamling ¨π≥Æ©Æß•≤ Ø≠ ≥¥°§©ß• 𥕨≥•≤ ¢¨• ≥° av penger i Norge som går som direkte ´•Æ ß™•ÆØ∞∞¥°¥¥# $° :&°≤¨©ß• ¶Ø≤¢©Æ bidrag til bosettingene. Dette er et samar- §•¨≥•≤: ¢¨• ¨°Æ≥•≤¥ ∂°≤ ≥°´•Æ ¶Ø≤¥≥°¥¥ beid mellom Norsk Folkehjelp og Fagfor- ©ÆÆ• ¥©¨ ¢•®°Æ§¨©Æß# 78#8=#97 ´µÆÆ• bundet. Da rapporten ble lansert 9 mai &©Æ°Æ≥§•∞°≤¥•≠•Æ¥•¥ Ø∞∞¨π≥• Ø≠ °¥ 2012 høstet den mye medieoppmerksom- :+°≤≠•¨ )Æ≥¥©¥µ¥¥•¥: •≤ µ¥•¨µ´´•¥ ¶≤° het og oppmerksomhet ellers rundt i lan- ß°∂•¶≤°§≤°ß≥Ø≤§Æ©Æß•Æ# det. Rapporten og oppmerksomheten den har fått i ettertid lagt press på oljefondet og andre investorer.
Ingeborg Moa, som er politisk rådgiver i Norsk Folkehjelp, og forfatter av rappor- ten, kunne nevne flere positive tiltak som er gjort i kjølvannet av oppmerksomheten rundt rapporten:
V &©Æ°Æ≥§•∞°≤¥•≠•Æ¥•¥ ©Æƶ¸≤¥• µ¥• ¨µ´´•¨≥•≥≠•´°Æ©≥≠•Æ ¶≤° 7897 ¶Ø≤ ¬ ®©Æ§≤• Ø≤ß°Æ©≥°≥™ØÆ•≤ ¬ ≠•§∂©≤´• ¥©¨ ®°Æ§¨©Æß•≤ ≥Ø≠ •≤ © ≥¥≤©§ ≠•§ ¶Ø¨´•≤•¥¥•Æ ß™•ÆÆØ≠ ß°∂•¶≤°§≤°ß≥ Ø≤§Æ©Æß•Æ# .Ø≤≥´ &ب´•®™•¨∞ Øß &°ß ¶Ø≤¢µÆ§•¥ ®°§§• ¥°¥¥ ´ØÆ¥°´¥ ≠•§ &©Æ°Æ≥§•∞°≤¥•≠•Æ¥•¥ © ™°Æµ°≤ 7897 °Æ߬•Æ§• :+°≤≠•¨©Æ≥¥©¥µ¥¥•¥: Ø≤ ß°Æ©≥°≥™ØÆ•Æ ≥Ø≠ ®°≤ ¶©Æ°Æ≥©•≤¥ ©≥ ≤°•¨≥´• ¢Ø≥•¥¥©Æß•≤ ∞¬ 6•≥¥¢≤•§§•Æ# $•≤ °Æ≠ا•¥ §• $•∞°≤¥•≠•Æ¥•¥ Ø≠
¬ ∂µ≤§•≤• µ¥•¨µ´´•¨≥• °∂ ≥¥©¶¥•¨≥•Æ ß≤µÆÆ•¥ 3©´´•≤®•¥≥≤¬§≥≤•≥بµ≥™ØÆ V Entreprenørselskapet Shikun & Binui ;< +9=>8- §•≤ &.≥ 3©´´•≤®•¥≥≤¬§ kastes ut av oljefondet på grunn av ¢¨°Æ¥ °ÆÆ•¥ ¢•≤ °¨¨• ≥¥°¥•≤ Ø≠ ¬ °∂ ®Ø¨§• ≥•ß ¶≤° ¬ ß© )≥≤°•¨ ÆØ•Æ ¶Ø≤≠ deltakelse i bygging av en bosetning i Palestinasolidaritet 4-2012 54 Øst-Jerusalem, blant annet etter at Norsk Folkehjelp kontaktet etikkrådet gjennom brev og møter i 2009-2010. ”Farlig Forbindelser” nevner også en rekke andre selskaper i oljefondets portefølje som burde ekskluderes og ber etikkrådet om å anbefale uttrekk fra disse.
V Vita trakk sine avtaler med den isra- elske kosmetikkserien Ahava som produseres på palestinsk okkupert jord Moa kunne fortelle at de har reist mye ved Dødehavet. Fra mars 2012 gikk rundt i landet og snakket om rapporten. Merkbart har lokallag fra Norsk Folke- Vita offentlig ut med sitt nye stand- hjelp, Fagforbundet og Palestinakomiteen punkt, «fra og med dagens dato er vist interesse og god respons på rapporten. ikke å kjøpe varer fra okkupert områ- Rapporten har høstet interesse og satt de fra 1967 krigen». Samtidig opp- søkelys på hvordan den norske staten for- fordret de produsenten av Ahava til å valter pensjonsfondet. Det har ofte ikke flytte produksjon til «område før 1967 vært i tråd med hvordan landet gjerne vil fremstå. I tillegg var det et nybrottsarbeid krigen samt også utvinning av råmate- som ble gjort i arbeidet med rapporten, når rialer fra før 1967 krigen», og at der- det gjaldt å se på norske banker og fonds- som dette ble gjort ville kjøp av vare- forvaltere sine investeringer i disse selska- ne vurderes på normalt grunnlag. Un- pene, og flere av bankene bekreftet både at der arbeidet med rapporten hadde Vita de har trukket sine investeringer fra noen vært i dialog med Norsk Folkehjelp av disse selskapene allerede, på grunn av og Fagforbundet om salget av Ahava virksomheten deres på okkupert område. Flere av bankene har også sagt at de øns- produktene. Norsk Folkehjelp gikk of- ker å se videre på sine investeringer i noen fentlig ut og berømmet Vita i media av disse selskapene. for å ta ansvar#
Byggeplass i Har Homa, en av stedene Shikun and Binui er invol- vert i bygging i settlements
55 Palestinasolidaritet 4-2012 Oversikt over lokallag Gruppe Kontaktperson E-post Telefon Oslo/Akershus Gada Azam [email protected] 97790124 Larvik Erik Ness [email protected] 90044145 Nesodden Thomas Kvilhaug [email protected] 94354404 Buskerud/Telemark Sverre Johnsrud [email protected] 90601189 Hedmark Georg Morland [email protected] 41576790 Oppland Øyvind Sagedal [email protected] 95023848 Drammen Øyvind Martinsen [email protected] 97791261 Vestfold Nicolay Nerland [email protected] 46770685 Aust-Agder Amina Bitar [email protected] 41146706 Vest-Agder Rasha Abdallah [email protected] 90116046 Rogaland Ingebreth Forus [email protected] 98296728 Sunnhordland Kommer seinere Hordaland/Sogn& Fj. Magne Hagesæter [email protected] 95968760 Trøndelag Eli Wæhre [email protected] 91158467 Rana og omegn Wenche Flakstad [email protected] 41516677 Ytre Helgeland Bjørg Langholm [email protected] 90720553 Narvik Jan Åge Riseth [email protected] 99298203 Bodø Jorunn Anda Aronsen [email protected] 91525882 Tromsø Torhild S Strømsnes [email protected] 90583446 Finnsnes Tove Lie [email protected] 90732149 Harstad Simon Skau [email protected] 41758189 Indre Sogn Jan Børge Monsen [email protected] 48249964 Kvinnherad Egil Vaage [email protected] 93241857 Romerike George Boucher [email protected] 40606824 Sunnmøre Kjell Stephansen [email protected] 97741035 Romsdal Lars Oltedal [email protected] 90865484 Voss Marianne Skudal [email protected] 41763657 Vesterålsen Ole Stokland [email protected] 90950830 Andre kontaktpersoner Faglig Utvalg Stein Olav Ringen [email protected] 91889503 Solidaritetsarbeid Elisabeth Sausjord [email protected] 90667062 Libanon Palestinabutikken Eldbjørg Holte [email protected] 22110026 Organisasjonssekr. Berit Aaker [email protected] 95969874 Medlemsarkiv/ Rolv Rynning Hanssen [email protected] 99376726 innbetalinger Boikottuvalget Harald Selvær [email protected] 97424177 Fadderprosjekt Kristin Ingebrigtsen [email protected] 92440297 Beit Atfal
Palestinasolidaritet 4-2012 56 ARBEIDSUTVALGET PALESTINAKOMITEEN 2012-2014
Leder Annicken Lundgård [email protected] 90510670 Nestleder Velges på neste landsstyremøte Økonomiansvarlig Kirsten Belck-Olsen [email protected] 45424357 Organisasjonssek. Berit Aaker [email protected] 95969874 Styremedlem Helga Hvidsten [email protected] 22375975 Styremedlem Eldbjørg Holthe [email protected] 48212214 Styremedlem Ada Castracane [email protected] 90647021 Styremedlem Sverre Johnsrud [email protected] 90601189 Styremedlem Kathrine Jensen [email protected] 90743720 Styremedlem Runa Torp Vive [email protected] 93219186 Styremedlem Ola Bostadløkken [email protected] 91339292 Styremedlem Käthe Øien [email protected] 90512105 Styremedlem Faglig utvalg ved [email protected] 99579818 Kjersti Nordby 1.vara Arne Birger Heli [email protected] 90063116 2.vara Nikolaos T-Hansen [email protected] 97159363
LANDSSTYRET I PALESTINAKOMITEEN 2012-2014 Buskerud Øyvind Martinsen [email protected] 97791261 Vara Einar Zwaig [email protected] 93027589 Akershus Åse Berge [email protected] 46932360 Vara Suppleres seinere Nordland Jorunn Anda Aronsen [email protected] 91525882 Jan Åge Riseth [email protected] 99298203 Vara 1 Hossein Ali Eskandari [email protected] 99870720 Vara 2 Svein Olsen [email protected] Trøndelag Anna Mørseth [email protected] 41559288 Vara 1 Tom Dahle [email protected] 97503748 Vara 2 Vilde Aarethun [email protected] Oppland Øyvind Sagedal [email protected] 95023848 Vara Ingrid Blekastad [email protected] 61260992 Hedmark Georg Morland [email protected] 41576790 Vara Hanne Øverås [email protected] 91702411 Hordaland Lisa Engervik [email protected] 41500772 Vara Magne Hagesæter [email protected] 95968760 Oslo Audun Elias Os [email protected] 41409568 Eskeland Vara 1 Line Snekvik [email protected] 94243720 Vara 2 Geir Gustad [email protected] 99086060 Troms Kirsti Henriksen [email protected] 99565899 Vara Randi Sørensen [email protected] 93495798 Møre og Romsdal Kjell Stephansen [email protected] 97741035 Vara Guttorm Eldøen [email protected] 92630106 Rogaland Ingebreth Forus [email protected] 98296728 Vara Marianne Trå [email protected] 97069507 Vestfold Ole Marcus Mærøe [email protected] 90990932 Vara Asbjørn Ormbostad [email protected] 98661142 Vest-Agder Rasha Abdallah [email protected] 90116046
57 Palestinasolidaritet 4-2012 Har du et budskap? Ønsker du å nå 4.000 lesere? Da kan medlemsbladet Palestinasolidaritet være noe for deg.
Vi i redaksjonen får stadig inn stoff som vi Bruk følgene adresse: innarbeider i bladet. Noen ganger bestiller [email protected] vi stoff fra bestemte bidragsytere og noen ganger kommer det uoppfordret. Husk å sende med høyoppløselig bilde av deg selv og/eller aktiviteten. For å få medlemsbladet ennå bedre ber vi om ditt bidrag. Teksten du sender inn kan typisk være i Calibri pkt 11 uten annen formatering. • Har du noen synspunkter på Palesti- For å lette oppsettet av bladet er det fint nakomiteens politikk? om du holder deg innenfor følgende ram- • Har du skrevet leserbrev til lokalavi- mer. sen din som ennå flere bør få lese? ½ side 1.000 tegn • Har du holdt en politisk innledning i 1 side 2.200 tegn en forening du er medlem av? 2 sider 4.500 tegn • Har du holdt appell på et arrange- 3 sider 5.700 tegn ment? 4 sider 8.000 tegn • Har du lyst til å fortelle om aktiviteter 5 sider 10.300 tegn som lokallaget ditt eller vennekretsen din driver med? Redaksjonen forbeholder seg retten til å legge til tittel og mellomtitler samt det vi Uansett. Send det til oss. anser som egnede illustrasjoner og bilder.
Endring av tekst og avkortinger av tekst tar redaksjonen i samarbeid med den en- kelte bidragsyter.
Frist for stoff til bladet; Nr. 1 15 januar Nr. 2 15 april Nr. 3 15 juli Nr. 4 15 oktober
Sverre Johnsrud Redaksjonssekretær
.
Palestinasolidaritet 4-2012 58
111 Medlemskontingent
Medlemskontingent gir ikke rett til skattefradrag.
59 Palestinasolidaritet 4-2012
P P N o - a 0133 s l t e b s o
t k
i O s n
9023 s a l o k
P P N o o O a
m G s l - t e 0133 b r i ø s o t n t ee k i l s n a
n 9023 O nd a
s k i
l
o o N
m G o r r i ø t g n ee e l a
n nd
i
N o r g e
Palestinasolidaritet 4-2012 60